20 praktikfall - Energikontor Sydost
20 praktikfall - Energikontor Sydost
20 praktikfall - Energikontor Sydost
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Energieffektivisering<br />
sparar både pengar och miljö<br />
Företag & Fastigheter<br />
Läs om <strong>20</strong> <strong>praktikfall</strong><br />
1
Innehåll<br />
STORA PENGAR ATT TJÄNA 4-5<br />
MILJÖGOODWILL ATT TJÄNA 6-7<br />
KOPPLA HELHETSGREPPET, systemsyn 8<br />
Saft, Oskarshamn 8-10<br />
Bitus Timber Preservation, Nybro 11-12<br />
Öllerbadet, Strandängens camping, Strandängens idrottsplats, Bromölla 13<br />
DEN BORTGLÖMDA ENERGIN, produktions- och stödprocess 14<br />
Postterminalen, Alvesta 14-15<br />
OP Kuvert, Oskarshamn 16-17<br />
FÖRNUFT PÅ TOMGÅNG, tomgångskörning 18<br />
Liljeholmens Stearinfabrik, Oskarshamn 18-19<br />
Vollsjö Industri, Olofström 19<br />
Kommunförbundet, Lund <strong>20</strong><br />
TOPPEN AV ETT ISBERG, investering eller drift 21<br />
Oxie församling, Malmö 21-22<br />
Tvååkers kyrkliga samfällighet, Varberg 22<br />
Skeppsgården, Varberg 22-23<br />
Skurups handelsträdgård 23<br />
ETT PLUS ETT BLIR TRE, samarbete 24<br />
Componenta, Alvesta 24-25<br />
KG List, Norrhult 26<br />
DET HÄNGER PÅ INSTÄLLNINGEN, kunskap och attityd 27<br />
Östra Göinge kommun 27-28<br />
Hisab, Varberg 28-29<br />
Alstermo Utveckling, Alstermo 29-30<br />
Bostadsrättsföreningen Framtiden, Lund 30<br />
ORGANISATIONENS KRAFT 31<br />
Hultfreds kommun 31-33<br />
Höganäs energi/ Höganäs kommun 33<br />
HUR GÅR JAG VIDARE? 34-35<br />
Adresser 36<br />
3
STORA PENGAR ATT TJÄNA<br />
Elen är billig i Sverige, bara halva priset<br />
jämfört med övriga Europa. Det kan<br />
förklara varför det går åt dubbelt så<br />
mycket el för att tillverka en bil vid<br />
Torslandaverken som vid en bilfabrik<br />
i Gent och varför svensk industri använder<br />
dubbelt så mycket el per framställd<br />
produkt som konkurrenterna på<br />
kontinenten. Kostnaden för den färdiga<br />
produkten blir ändå densamma här som<br />
där. Än så länge. Men nu har Torslandaverken<br />
påbörjat effektiviseringsresan<br />
genom systemsyn och har hittills uppnått<br />
en minskning på 30%! Vill du veta<br />
hur det kan gå till, forsätt läs!<br />
att den el som säljs kommer att kosta vad<br />
motsvarande nyproducerad elkraft skulle betinga<br />
i pris. I första hand köper man av andra<br />
i stället för att bygga nytt. Därför kommer<br />
de inhemska priserna i Sverige att anpassas<br />
till en allmäneuropeisk prisnivå, eftersom<br />
det knappast är sannolikt att kraftproducenterna<br />
kommer att tillämpa en prissättning<br />
DEN EUROPEISKA<br />
ELMARKNADEN AVREGLERAS<br />
Energianvändningen är ofta en stor utgiftspost<br />
för industrin. Samma gäller för lokaler i<br />
offentlig regi och för kommersiell verksamhet.<br />
Om inget görs kommer utgifterna att öka,<br />
detta är de flesta experter överens om.<br />
Förutsättningarna börjar förändras <strong>20</strong>04.<br />
Elmarknaden i Europa för industriella kunder<br />
avregleras på samma sätt som den svenska<br />
elmarknaden, när den släpptes fri 1996.<br />
El blir som vilken handelsvara som helst.<br />
Svenska kraftproducenter kan sälja kraft till<br />
slutkonsumenter på kontinenten och svenska<br />
företag kan köpa strömmen från utlandet utan<br />
att avståndet påverkar priset.<br />
ELEN BLIR DUBBELT SÅ DYR<br />
Styrande för elpriset blir marknaden och<br />
hur mycket det kostar att bygga och driva<br />
nya kraftverk. Energiexperterna bedömer<br />
på exportelen och erbjuda ett annat pris på<br />
den el som säljs inom landet. Ett EU-beslut<br />
om miljöavgifter på koldioxidutsläpp från<br />
kraftproduktion, som länge varit på gång,<br />
kan också bidra till att driva upp elpriset.<br />
FÖRETAG FÅR SVÅRT<br />
ATT KONKURRERA<br />
Man behöver inte vara ekonom för att förstå<br />
att stor elkonsumtion och stigande elpris<br />
är en olycklig kombination. Det försätter<br />
svenska företag som fungerar i knivskarp<br />
konkurrens på en internationell marknad<br />
i en brydsam situation om de inte tar tag<br />
i problemet. Och inom det offentliga utgör<br />
skenande utgifter till följd av kraftigt ökade<br />
energikostnader rena mardrömsscenariot.<br />
4
Sverige har världens i särklass bäst<br />
utbyggda fjärrvärmenät. Det innebär<br />
ett miljömässigt försprång som<br />
kan bli en affärsmässig fördel.<br />
HANDEL MED UTSLÄPPSRÄTTER<br />
Svenskt elberoende är en sak. En annan är<br />
världens beroende av olja. Politisk turbulens<br />
gör framtidsutsikterna osäkra i fråga<br />
om tillgång och pris. Men i Sverige sitter vi<br />
på energitrumf: våra stora tillgångar på<br />
biobränsle och världens i särklass bäst<br />
utbyggda fjärrvärmenät. Det ger<br />
svenska marknadsaktörer osedvanligt<br />
goda förutsättningar för<br />
en affärsidé som på allvar håller<br />
på att ta form.<br />
Handel med utsläppsrätter<br />
som ett sätt att komma tillrätta<br />
med miljöstörande<br />
utsläpp tillämpas redan<br />
i USA och är på gång<br />
även i Europa. Systemet<br />
gynnar dem som begränsat<br />
sina klimatpåverkande<br />
utsläpp, eftersom de får möjlighet att sälja<br />
utsläppsrätter till andra som inte varit lika<br />
noga med att se över sin energianvändning.<br />
De miljöduktiga tjänar pengar medan förorenaren<br />
betalar.<br />
DRIFTEN ÄR STÖRSTA UTGIFTEN<br />
Exemplen i den här skriften visar att<br />
det ofta finns mycket mer att göra än<br />
man trodde var möjligt för att effektivisera<br />
energianvändningen och pressa energikostnaderna.<br />
Vissa åtgärder kräver större<br />
investeringar som är betalda först på längre<br />
sikt. Därför betraktas de ofta inte som företagsekonomiskt<br />
lönsamma. Att driften utgör<br />
uppemot 90 procent av den totala energikostnaden<br />
i ett livscykelperspektiv är något som<br />
lätt glöms bort.<br />
Stora effektiviseringar kan emellertid<br />
många gånger göras med relativt små penninginsatser.<br />
Att det finns mycket pengar att<br />
tjäna är något som exempelsamlingen på de<br />
kommande sidorna också visar.<br />
Smarta lösningar får ner energikostnaderna<br />
och stärker konkurrenskraften. Den billigaste<br />
och renaste kilowattimmen är den som aldrig<br />
används.<br />
5
SPELA RYSK ROULETT MED FRAMTIDEN?<br />
?<br />
På Naturvårdsverkets lista över miljöproblem<br />
är det stora flertalet kopplade<br />
till energisektorn. Att producera och<br />
använda energi påverkar miljön mer<br />
än någon annan enskild faktor. På<br />
samma sätt är energianvändningen<br />
inom industrin i de flesta fall den del<br />
i produktionen som påverkar miljön<br />
allra mest. Varje kilowattimme el ökar<br />
mängden koldioxid till atmosfären med<br />
ett kilo. För varje kubikmeter olja i<br />
pannan går 2,7 ton koldioxid ut genom<br />
skorstenen. Och varje ytterligare kilo<br />
koldioxid till atmosfären bidrar till att<br />
höja temperaturen runt jorden med<br />
allvarliga förändringar av väder och<br />
klimat som följd.<br />
Många företag har insett den goodwill ett<br />
framgångsrikt miljöarbete innebär och allt<br />
fler sanktionerar sin miljöprofil officiellt<br />
genom att miljöcertifiera verksamheten.<br />
Häri ligger förstås också att använda energi<br />
med hänsyn till miljön. Miljöcertifieringen<br />
är ett åtagande som blir ett slags kvitto på<br />
MILJÖPROFIL EN GOD AFFÄR<br />
Vi behöver energi. Vi behöver använda energi.<br />
Genom att göra<br />
det på<br />
ett klokt sätt<br />
tar vi hänsyn till såväl miljön som<br />
plånboken. Samtidigt kan vi inhösta respekt<br />
från omgivningen för vårt handlande. Det<br />
ger oss ett försprång framför dem som är<br />
mindre nogräknade.<br />
Hur kommer våra barnbarnsbarns miljö att se ut?<br />
Energianvändning handlar om etik och moral.<br />
seriöst och kvalificerat miljötänkande. En<br />
garantistämpel för kräsna kunder som ställer<br />
miljökrav. Ett affärsmässigt försprång i<br />
miljökvalitet.<br />
6
EN FRÅGA OM ETIK OCH ANSVAR<br />
Men att värna klimatet och miljön är framför<br />
allt ett etiskt ställningstagande, en fråga om<br />
ansvar. Vi vet att klimatfrågan är en av vår<br />
tids stora ödesfrågor. Trots det har internationella<br />
överenskommelser om att begränsa<br />
utsläppen av gaser som påverkar klimatet<br />
ännu inte lyckats. FN-konferensen i Johannesburg<br />
snarast befäste oenigheten mellan<br />
världens politiska ledare om vem som ska<br />
göra vad och hur mycket.<br />
Företag och kommuner har nu en chans att<br />
gripa initiativet och visa framfötterna genom<br />
att ta eget miljöansvar på energiområdet.<br />
Ju tidigare insikt, desto större fördelar kan<br />
dras. Vem vill för övrigt spela rysk roulett<br />
med framtiden?<br />
Enligt DESS (Delegationen för Energiförsörjning i Sydsverige)<br />
beräkningar finns det en elbesparingspotential enbart i<br />
Sydsverige på 1,9 TWh/år inom den delen av industrin som<br />
inte är energiintensiv, dvs industrin undantaget massa-,<br />
pappers-, petroleum-, kemi-, jord-, stenvaru och gruvindustrin<br />
samt stål och metallverken. Besparingspotentialen för den icke<br />
energiintensiva industrin inom både el och bränsleanvändningen<br />
är hela 5,8 TWh/år. Det innebär en minskningspotential på<br />
CO 2 på enorma 68 905 ton/år.<br />
Privata företag och offentlig<br />
verksamhet kan visa vägen där<br />
politiska överenskommelser på<br />
miljöområdet misslyckats.<br />
7
KOPPLA HELHETSGREPPET!<br />
Att använda så lite energi som möjligt<br />
är god ekonomi. Det säger sig självt.<br />
Billigaste produkten är den som kan framställas<br />
med minsta möjliga insats. För<br />
den skull är det inte givet att enbart<br />
snålande ger det bästa ekonomiska<br />
utbytet på sikt. När elen blir dyrare<br />
och oljeförsörjningen osäkrare, kan en<br />
analys av hela energiförsörjningen vid en<br />
industri, ett kontorshus eller en idrottsanläggning<br />
visa på oanade möjligheter<br />
till energisparande genom helhetssyn.<br />
Detta ger klirr i kassan. För att inte tala<br />
om miljöbonus!<br />
Karaktäristiskt för svensk industri<br />
och svenskt samhällsliv är att använda<br />
el till värmningsprocesser och uppvärmning.<br />
På fackspråk brukar det<br />
kallas icke elspecifik förbrukning. Man<br />
skulle kunna tala om slösaktighet. Men<br />
riktigare är nog att rätt och slätt kalla<br />
det systemfel.<br />
Genom att tillämpa ett helhetstänkande<br />
så att ”rätt” typ av energi används på<br />
”rätt” plats samtidigt som förbrukningen<br />
minimeras slipper man bygga fast sig i,<br />
vad som senare kan visa sig, dåliga och<br />
dyra lösningar. Med en systemsyn på<br />
energifrågan är helikopterperspektivet<br />
givet inför den planerade ombyggnaden,<br />
det nödvändiga pannbytet eller den<br />
förestående översynen av ventilationsanläggningen.<br />
Saft ångar på<br />
mot nytt system<br />
Ånga är nyckelordet hos batterijätten Saft.<br />
Det används direkt i produktionen och är<br />
en väsentlig del av energianvändningen vid<br />
Oskarshamnsfabriken, som bygger på ånga<br />
och vatten. I dag delar Saft och grannen,<br />
Bohmans Snickerifabrik, på en ångkulvert<br />
från intilliggande Oskarshamns Energi,<br />
där en flispanna kokar vatten åt de två kunderna<br />
och till fjärrvärmenätet. Det betyder<br />
att 6 500 ton mindre koldioxid går upp i rök<br />
<strong>20</strong>02 jämfört med tidigare, varav 4 500 ton<br />
mindre från Saft.<br />
Batteritillverkaren Saft i Oskarshamn har minskat sin<br />
energianvändning med 3 GWh (gigawattimmar).<br />
– Att köpa ånga innebär en stor arbetsbesparing<br />
för oss jämfört med att ha en egen<br />
panna, även om det kortsiktigt är billigare.<br />
Men den gamla oljepannan stod inför att<br />
bytas ut så den här lösningen passade bra<br />
ihop med vår ambition att minimera oljeberoendet.<br />
Nu kan vi koncentrera oss på det<br />
vi är bra på: att tillverka batterier, säger Ulf<br />
Eklöf, anläggnings- och underhållschef på<br />
Saft i Oskarshamn med ansvar för energifrågorna.<br />
8
Energisystemet byggs om men tillverkningen<br />
ska löpa. Ulf Eklöf rådgör<br />
ständigt med medarbetarna ute i<br />
fabriken för att hitta lösningar på de<br />
problem som uppstår.<br />
planering. Det gäller att tänka stort och rätt<br />
från början.<br />
I dag ligger energianvändningen på 39<br />
GWh. Företaget har sparat 900 000 kronor<br />
om året på de tre gigawattimmar som inte<br />
behöver användas mot en insats på fem miljoner<br />
kronor.<br />
BYGGER PÅ RÄTT SYSTEM<br />
Saft är miljöcertifierat enligt ISO 14001 och<br />
i enlighet med företagets miljöpolicy har en<br />
plan fastställts för att effektivisera användningen<br />
av energi.<br />
– När vi började ta itu med energifrågorna<br />
på allvar 1996 hade vi en vision om att minska<br />
energianvändningen från 42 till 34 GWh på<br />
fyra år, berättar Ulf Eklöf.<br />
Fullt så långt har företaget inte kommit,<br />
av flera skäl. Investeringsbudgeten fokuserar<br />
på rationaliseringsprojekt med korta<br />
avbetalningstider varför man helt enkelt<br />
tvingas att ta energiprojekten successivt<br />
vid om– och tillbyggnader. Komplexiteten<br />
är ett annat. I en jätteanläggning som Safts<br />
Oskarshamnsfabrik är man samtidigt i viss<br />
mån sitt eget systems fånge. Ombyggnader<br />
måste anpassas till rådande förhållanden<br />
för att produktionen hela tiden ska kunna<br />
löpa. Att införa produktionsstopp är det bara<br />
inte tal om. Varje ingrepp kräver noggrann<br />
GÅR PÅ VATTEN<br />
Att lösa upp nickel till flytande form, lägga<br />
på nickelmassan på den positiva elektroden<br />
och kadmiummassa på den negativa samt<br />
ladda batterierna i elektrolytbad är mycket<br />
energikrävande steg. Både värme och kyla<br />
måste tillföras processen. Efter noggrann<br />
analys visade sig de vattenburna systemen<br />
har störst effektiviseringspotential. Här<br />
gick det att få bort 2 GWh, en väldig mängd<br />
energi i absoluta tal.<br />
TAR TILLVARA<br />
VÄRMEÖVERSKOTT<br />
I det gamla systemet kokades kallvattnet<br />
till hetvatten och ånga – ett slösaktigt sätt<br />
att använda energi på. Hetvatten får man i<br />
dag genom att växla ljumvatten och ånga i<br />
stället.<br />
Det väldiga överskottet på ljumvatten är<br />
den svåraste nöten att knäcka. Saft satsar<br />
på att bygga ett låggradigt, vattenburet värmesystem,<br />
där en stor del av ljumvattnet<br />
kommer från återvinning.<br />
STÄNGER AV GASOLEN<br />
Fossila bränslen fasas ut successivt. Dagarna<br />
för den energislukande, gasoldrivna<br />
spraytorken är räknade. Filterpressar och<br />
hetvatten ska i stället torka nickelhydroxiden,<br />
som används som aktivt material i batteriernas<br />
positiva elektrod. Energianvänd-<br />
9
Ett komplext energisystem levererar<br />
ånga och producerar hetvatten i ett<br />
återvinningssystem som är integrerat<br />
med ett köldbärarsystem.<br />
ningen minskar därmed från 4,5 GWh till<br />
1,1 GWh i detta avsnitt. En jättebesparing,<br />
också miljömässigt i form av 1 <strong>20</strong>0 ton mindre<br />
utsläpp av koldioxid!<br />
Ett annat projekt går ut på att i en del av<br />
fabriken ersätta köldmediet CFC med kallvatten<br />
som kylmedium i kombination med<br />
frikylan.<br />
Ventilationen, som i dag saknar återvinning<br />
för väsentliga delar kommer vid utbyte att<br />
använda ljumvatten i ett ECO-Thermsystem<br />
för uppvärmning av lokalerna.<br />
– Här finns massor med pengar att tjäna,<br />
säger Ulf Eklöf.<br />
Högt på prioriteringslistan står också att<br />
införa behovsanpassad ventilation med frekvensstyrda<br />
motorer vid exempelvis plattillverkningen.<br />
I dag körs ventilationen för fullt<br />
oberoende av uttag.<br />
– Förr eller senare måste vi ersätta de<br />
gamla systemen. Men på dessa projekt är<br />
det lång pay-back, förklarar Ulf Eklöf.<br />
Energiplanen avser i första hand infrastrukturen,<br />
där besparingarna i dag är 3 GWh.<br />
Energibesparingar för processerna tillkommer.<br />
Genomfört, påbörjat eller planerat<br />
Saft AB, Oskarshamn<br />
Saftbatterier används inom allt från avancerad rymdteknologi till<br />
järnvägskommunikation, elbilar och mobiltelefoner.<br />
Omsättning <strong>20</strong>01<br />
610 milj kr<br />
Antal anställda, Oskarshamn cirka 410<br />
Bruksarea 30 000 m 2<br />
Total energianvändning <strong>20</strong>01 39 GWh<br />
varav olja<br />
16 GWh<br />
varav el<br />
17 GWh<br />
varav gasol<br />
6 GWh<br />
Energieffektivisering sedan 1996 3 GWh<br />
Energiinvestering sedan 1996 cirka 5 milj kr<br />
ENERGIBESPARING MINSKADE UTSLÄPP INVESTERING<br />
Ersätta olja med ånga 16 GWh 4 3<strong>20</strong> 000 kg CO 2<br />
Oskarshamns Energi AB<br />
Ny Ni-massaprocess<br />
Ersätta gasol, olja och el med hetvatten<br />
4 800 MWh 1 188 800 kg CO 2<br />
12,0 milj kr för hela investeringen,<br />
varav energin är en del.<br />
Frikyla från kallvattensystem 700 MWh/år (el) 700 000 kg CO 2<br />
1,0 milj kr<br />
Ersättning av doppvärmare med<br />
hetvatten<br />
Behovsanpassad<br />
ventilation<br />
Effektivisering av<br />
ventilation<br />
Vattenburet system med återvinning till<br />
process och viss ventilation<br />
360 MWh/år (el) 360 000 kg CO 2<br />
0,5 milj kr<br />
400 MWh (el)<br />
600 MWh (ånga)<br />
400 000 kg CO 2<br />
1,4 milj kr<br />
100 MWh (ånga) 0,2 milj kr<br />
2 GWh Oljebesparing 5,0 milj kr<br />
10
Femetta det rätta<br />
när Bitus tar i trä<br />
Det som kunde ha blivit fem oljepannor blir<br />
i stället en fastbränslepanna med hög verkningsgrad.<br />
När Bitus Timber Preservation<br />
i Rismåla utanför Nybro bygger ut för att<br />
rötskyddsbehandla virke med två helt nya<br />
metoder, väljer företaget samtidigt en helt<br />
ny energilösning för hela tillverkningen.<br />
I stället för att komplettera det oljeeldade<br />
systemet med en ny panna till var och en<br />
av de två nya virkestorkarna, installerar företaget<br />
en enda biopanna för samtliga fem<br />
– Att elda med fastbränsle i stället för olja gör oss mindre<br />
sårbara, säger Bitus’ platschef Kjell Kristiansson.<br />
produktionslinjer. Tre oljepannor åker ut och<br />
i ett huj minskar utsläppen av koldioxid med<br />
1<strong>20</strong> ton om året! Av bara farten spar Bitus<br />
över 800 MWh energi, vilket betyder cirka<br />
<strong>20</strong>0 000 kronor på driftkostnaderna.<br />
FLERA FÖRDELAR<br />
Bränslet köper företaget från en närliggande<br />
fabrik som tillverkar stängselstolpar. Stolptillverkaren<br />
får så mycket spån över från<br />
sin tillverkning att det räcker både till eget<br />
bränsle och till andra.<br />
– Biopannan betalar sig redan första året när<br />
hänsyn tas till avskrivningar, amorteringar<br />
och räntekostnader. Vi får också bara en<br />
central att sköta i stället för fem säger<br />
platschef Kjell Kristiansson.<br />
TRYCKLUFT, VENTILATION<br />
OCH BELYSNING<br />
Om bioeldningen är det största enskilda<br />
klippet på energi- och miljöfronten, är det<br />
långtifrån det enda Bitus gör för att begränsa<br />
energianvändningen.<br />
– Vi ska göra allt som föreslås i <strong>Energikontor</strong>ets<br />
energianalys, understryker Kjell<br />
Kristiansson.<br />
Det innebär bl a att man arbetar på att<br />
minska tryckluftsläckaget och försöker<br />
styra produktionen för att undvika belastningstoppar.<br />
I den nya impregneringsanläggningen<br />
behövs ingen ny energi tillföras<br />
för uppvärmning. Processen i sig alstrar<br />
överskottsvärme som återvinns.<br />
– Tanken är att vi ska värma lokalen intill<br />
förklarar Kjell Kristiansson.<br />
I gamla virkesmagasinet har den gamla<br />
enradiga belysningen bytts mot två rader<br />
moderna armaturer och eldon, vilket ger<br />
bättre ljus och lägre energianvändning i<br />
hela lokalen.<br />
DEN MÄNSKLIGA FAKTORN<br />
Det är ett tufft program Bitus genomför.<br />
Knepigaste uppgiften, menar Kjell Kristiansson,<br />
ligger ändå på det mänskliga planet: att skapa<br />
medvetenhet om det egna beteendet och få folk<br />
med sig på energieffektivisering.<br />
– Vi har bra personal, men det gäller att få<br />
dem förstå, att det tex är noga med att stänga<br />
portar efter sig på vintern. Det är svårt, men<br />
11
Bitus satsar på att bli ett miljöföredöme inom träimpregneringsbranschen.<br />
Fastbränslepanna, modern, energisnål<br />
belysning och utbildning i ecodriving är några av<br />
energisatsningarna. Hittills har de betalat sig bra.<br />
det går! Vi utbildar också personalen i så<br />
kallad ecodriving för att köra våra truckar<br />
och tjänstebilar energisnålt.<br />
– Tack vare en miljömedveten ägare och<br />
styrelse kan vi satsa stenhårt på att bli ett<br />
miljöföredöme inom träimpregnerings -<br />
branschen. Vår målsättning är att bli bäst,<br />
fastslår han.<br />
Till sin hjälp har företaget förutom <strong>Energikontor</strong><br />
<strong>Sydost</strong>, som gjort Sparkraftsanalysen,<br />
också universiteteten i Linköping och<br />
Växjö, högskolan i Kalmar samt Chalmers i<br />
Göteborg.<br />
– Ett samarbete till ömsesidig glädje och<br />
nytta, försäkrar Kjell Kristiansson.<br />
Bitus Timber Preservation, Nybro<br />
Bitus tryckimpregnerar runt 80 000 kubikmeter trävaror per<br />
år och omkring 80 procent av produktionen går på export.<br />
Bolaget är inne i en mycket expansiv fas. Av årsomsätningen<br />
på cirka 70 miljoner kronor investeras 40 miljoner i ny teknik,<br />
där den beslutade fastbränsleanläggningen utgör en del. Två<br />
produktionsanläggningar för nya impregneringsmetoder har<br />
tagits i drift under hösten <strong>20</strong>02 och den nya energilösningen<br />
med fastbränsle installeras under våren <strong>20</strong>03. Bitus är miljösamt<br />
kvalitetscertifierat enligt ISO 14001 samt 9002.<br />
Omsättning <strong>20</strong>01<br />
cirka 70 milj kr<br />
Antal anställda cirka <strong>20</strong><br />
Bruksarea <strong>20</strong>01 (uppvärmd yta) 1 9<strong>20</strong> m 2<br />
Nybyggnad <strong>20</strong>02 (uppvärmd yta) 1 860 m 2<br />
Kallager 9 700 m 2<br />
Total energianvändning MWh (<strong>20</strong>01) 3 076 MWh<br />
Total värmeförbrukning (<strong>20</strong>01) 2 083 MWh olja<br />
Total elförbrukning (<strong>20</strong>01)<br />
993 MWh<br />
Eget vatten 35 000 m 3<br />
Kommunalt vatten <strong>20</strong>0 m 3<br />
varav varmvatten 22 m 3<br />
Energianvändning/m 3 virke<br />
47 kWh<br />
Investeringskalkyl för fastbränslecentral jämfört med oljeeldning<br />
OLJEELDNING<br />
FASTBRÄNSLE<br />
Total nyinvesteringskostnad (kr) - 6 500 000<br />
Förbrukning/år (m3) 450 6 000<br />
Kostnad (kr/m3) 2 795 60<br />
Årlig driftskostnad (kr) 1 257 750 360 000<br />
Kapitalkostnader inkl avskrivning 12 % (kr) - 780 000<br />
Ökad kostnad för drift och underhåll (kr) - 100 000<br />
Förbättrad verkningsgrad (kr) - -150 000<br />
Total kostnad/år (kr) 1 257 750 1 090 000<br />
Årlig besparing (kr) 167 750<br />
12
Säsongsbetonad<br />
solskenshistoria<br />
Vid tre fritidsanläggningar i Bromölla i nordöstra<br />
Skåne tar man tillvara den solenergi<br />
den ljusa årstiden bjuder på. Sedan något<br />
år värms Öllerbadets bassängvatten med<br />
hjälp av solfångare liksom tappvarmvattnet<br />
vid Strandängens camping och den intilliggande<br />
fotbollsplanen.<br />
BEROENDE AV VÄDRET<br />
Öllerbadet är ett utomhusbad med en huvudbassäng<br />
och en barnbassäng. 1<strong>20</strong> kvadratmeter<br />
solfångare har monterats på taket till<br />
idrottshallen bredvid, där oljepannan sedan<br />
dess fått mindre att göra.<br />
– Systemet fungerar bra men är väldigt<br />
väderberoende. Vi har möjlighet att komplettera<br />
med olja från idrottshallen om det skulle<br />
behövas, säger Stig Rålund på Bromölla<br />
kommuns tekniska kontor.<br />
Rätt energislag på rätt plats. Det soliga sommarvädret<br />
<strong>20</strong>02 bjöd säsongsöppna Öllerbadet på rikliga mängder<br />
gyllene gratisenergi.<br />
VARMVATTEN TILL DUSCHAR<br />
Solfångarna vid Öllerbadet består i princip<br />
bara av plaströr, genom vilka bassängvattnet<br />
cirkulerar. Vid Strandängens camping och<br />
idrottsplats tillämpas mer avancerad teknik<br />
för att få varmare vatten. Medan bassängbadvattnet<br />
håller cirka 25 grader kan vattnet<br />
i Strandängspanelerna bli ända upp till 95<br />
grader.<br />
Sommaren <strong>20</strong>02 monterades 39 kvadratmeter<br />
glasade paneler på servicebyggnadens<br />
tak vid campingen och 52 vid idrottsplatsen.<br />
Panelerna är anslutna till fyra ackumulatortankar<br />
som levererar varmvatten till campingens<br />
gäster samt till duscharna i den<br />
intilliggande fotbollsplanens omklädningsrum.<br />
Med tio lag per kväll som duschar och<br />
byter om blir det en hel del olja och el som<br />
kan sparas. Enligt beräkningarna kan campingens<br />
och idrottsplatsens energibehov för<br />
att värma vatten minska med 41 MWh/år<br />
och energikostnaderna med 23 000 kronor<br />
medan solen kan spara 76 MWh/år och<br />
50 000 kr vid badet. De sammanlagda investeringarna<br />
uppgår till cirka 690 000 kronor.<br />
Öllerbadet, Näsumn<br />
Huvudbassäng: 170 m 2<br />
Barnbassäng: 54 m 2<br />
Installation:<br />
1<strong>20</strong> m 2 oglasade solfångare<br />
Investering: cirka 170 000 kr<br />
Strandängens camping, Bromölla<br />
Antal platser: 140<br />
varav elutrustade: 127<br />
Huvudbyggnad: reception/kiosk, duschar,<br />
tvättstuga och pentry.<br />
Annex: 10–15 sovplatser, kök, sällskapsrum<br />
Installation: 39 m 2 glasade solfångare,<br />
4 ackumulatortankar á 750 l<br />
Investering: cirka 218 000 kr<br />
Strandängens idrottsplats, Bromölla<br />
Omklädningsbyggnad<br />
Installation: 52 m 2 glasade solfångare,<br />
3 ackumulatortankar à 1 500 l<br />
Investering: 302 000 kr<br />
13
DEN BORTGLÖMDA ENERGIN<br />
Svensk industri brukar hävda att den kan<br />
effektivisera en eller högst två procent<br />
av sin elanvändning. Energiexperter som<br />
tittat på vilka möjligheter som finns har<br />
visat på en helt annan potential.<br />
Där man själv lätt blir hemmablind<br />
kan andra ögon se. T ex är en stor del<br />
av den energi som används inte förknippad<br />
direkt med själva produktionen.<br />
Energin ”försvinner” i kringverksamheten,<br />
en många gånger bortglömd och<br />
underskattad del av den totala energianvändningen.<br />
Man brukar skilja på om stödprocesser<br />
och produktionsprocesser. Stödprocesser<br />
är sådant som belysning,<br />
ventilation, tryckluft, tappvarmvatten<br />
och lokalkomfort. Produktionsprocesser<br />
omfattar exempelvis påläggning,<br />
formning, värmning och kylning,<br />
smältning, sönderdelning, förpackning.<br />
Denna uppdelning i mindre beståndsdelar<br />
eller enhetsprocesser, gör det<br />
möjligt att analysera företagens energianvändning<br />
rakt igenom.<br />
Det är produktionsprocesserna som<br />
i allmänhet ägnas uppmärksamhet när<br />
energieffektivisering kommer på tal<br />
medan stödprocesserna lätt glöms bort,<br />
eller tas för givna. Ändå är det många<br />
gånger här de stora energivinsterna kan<br />
göras.<br />
Lysande effektiv<br />
posthantering<br />
På ett år har postterminalen i Alvesta kommit<br />
betydligt längre än det miljömål på 1,5<br />
procents minskad elanvändning per år som<br />
Posten inrikes brevprocesser satt upp. Under<br />
de första åtta månaderna <strong>20</strong>02 hade man<br />
lyckats spara 92 MWh jämfört med samma<br />
period året innan, eller 6,7 procent!<br />
Belysningen är den ojämförligt största<br />
energislukaren vid terminalen.<br />
LÄTT ATT FÖRBÄTTRA<br />
Posten beslutade centralt redan 1997 att<br />
miljöcertfiera sig enligt ISO 14001. I dag är<br />
man dessutom kvalitetscertifierad enligt ISO<br />
9000. Inför miljöcertifieringen upprättades<br />
verksamhetsbeskrivningar och analyser<br />
genomfördes. Medvetenheten ökade. Men<br />
det var genom den Sparkraftsanalys som<br />
<strong>Energikontor</strong> <strong>Sydost</strong> genomförde i Alvesta<br />
som det började hända saker på allvar vid<br />
terminalen.<br />
– Analysen fick oss att se hur lätt det var att<br />
göra något, säger Björn Graesén, ansvarig<br />
för fastighetsskötseln.<br />
STOR BESPARING<br />
TILL LITEN KOSTNAD<br />
Att byta ut 180 relativt energikrävande<br />
kvicksilversarmaturer med en sammanlagd<br />
effekt på 50 kW mot 103 moderna högtrycksnatriumlampor<br />
om 18 kW var ingen jätteinvestering.<br />
– Vid ett elpris på 75 öre per kWh spar<br />
vi 85 000 kronor om året. Investeringen är<br />
intjänad på mindre än tre år, säger Björn<br />
Graesén.<br />
14
Postterminalen i Alvesta behöver<br />
mycket el. Dels till sorteringsmaskinerna,<br />
men framför allt för<br />
att lysa upp och ventilera de lokaler<br />
där posten hanteras.<br />
Skymningsrelä reglerar ljusstyrkan så att<br />
belysningen inte är på för fullt så länge det<br />
finns lite dagsljus. På helgerna när terminalen<br />
är stängd är bara var tredje lampa tänd.<br />
Det behövs av säkerhetsskäl. Ett kondensatorbatteri<br />
har också satts in vid ställverket<br />
för att ta bort reaktiv effekt. Sammantaget<br />
beräknas detta minska elförbrukningen med<br />
140 MWh per år.<br />
KLOCKSTYRD SEKTIONERING<br />
Inne i den jättelika, öppna sorteringshallen är<br />
några områden höljda i lätt dunkel, nedsläckta.<br />
Delar av lokalerna är obemannade under en<br />
stor del av dygnet. – Belysningen är redan<br />
sektionerad, men inte klockstyrd ännu.<br />
Inne i ”värdet”, dvs avdelningen för värdeförsändelser,<br />
kunde 15 armaturer av 38 tas<br />
bort genom att placeringen blev mer verksamhetsanpassad.<br />
I sorteringslokalen har det<br />
blivit 50 armaturer färre med motsvarande<br />
operation.<br />
BEHOVSSTYRD VENTILATION<br />
Också ventilationen verksamhetsanpassas.<br />
De nuvarande ”jättedammsugarna” är dåligt<br />
anpassade till brevsorteringsmaskinerna och<br />
ska bytas ut. Elanvändningen väntas minska<br />
med uppemot <strong>20</strong>0 MWh sedan ett hundratal<br />
nya, varvtalsstyrda don med närvaroavkänning<br />
kommit på plats. Kylanläggningen blir<br />
dock kvar.<br />
– Vi har mycket större behov av kyla än av<br />
värme. Vi konsumerar mest el under sommarmånaderna,<br />
förklarar Björn Graesén.<br />
Det är bara under de kallaste perioderna<br />
vintertid som värme måste tillföras sorteringslokalen.<br />
Annars växlas överskottsvärme<br />
över till varmvatten via återvinningsaggregat<br />
uppe i taket.<br />
Korridoren utanför Björn Graeséns kontorsrum<br />
är svagt belyst. Skymningsreläet<br />
reglerar ljusstyrkan så att inte mer energi än<br />
nödvändigt behöver användas. Inne i rummet<br />
är det mörkt. Björn Graesén släckte<br />
efter sig när han gick ut.<br />
– Det sitter i ryggmärgen, förklarar han.<br />
Postterminalen, Alvesta<br />
Postterminalen i Alvesta är en av 13 brevterminaler i Sverige.<br />
Terminalen är certifierad enligt ISO 9000 och ISO 14001 och<br />
har tilldelats utmärkelsen Svensk Kvalitet <strong>20</strong>00. Distributionsområdet<br />
sträcker sig från Mönsterås i öster till Halmstad i<br />
väster och Karlskrona i sydost.<br />
Postterminalen i siffror<br />
Antal anställda: 427<br />
Produktion: sortering av<br />
1,1 miljon brev/dygn<br />
Bruksarea: 6 900 m 2<br />
Kunder: 330 000 hushåll och 40 000 företag<br />
MWh<br />
Postterminalens el-förbrukning<br />
Minskningen av energianvändningen var långt bättre än målet fram<br />
till september <strong>20</strong>02. Sedan steg kurvan för elanvändningen vid postterminalen<br />
i Alvesta. Dels beror det på att de nya armaturerna vid<br />
teminalen redan var på plats i september <strong>20</strong>01 varför jämförelsen<br />
med tiden innan haltar, dels på att 14 dammbekämpningsaggregat<br />
med en beräknad årlig elförbrukning på 5 MWh kommit till.<br />
15
Bort med en fjärdedel<br />
av elen!<br />
Koncernchefen Birger Hellman har inte<br />
räknat på vinsten än. Det var ju först vid<br />
nyåret <strong>20</strong>02 som fjärrvärmeavtalet mellan<br />
OP Kuvert och Oskarshamns Energi började<br />
gälla. Men att det blir minst 300 000<br />
kronors förtjänst redan första året för 98<br />
sparade MWh el och 676 MWh olja, det är<br />
Birger Hellman övertygad om.<br />
STARKT ELBEROENDE<br />
KAN MINSKA<br />
OP Kuvert tillverkar, precis som namnet<br />
anger, kuvert. Tillverkningen är starkt elberoende.<br />
Alla maskiner drivs med el och<br />
fram till dess att fjärrvärmen kom till företaget<br />
värmdes lokaler i stor utsträckning av<br />
radiatorer med direktverkande el.<br />
För bara ett par år sedan investerade<br />
OP Kuvert 50 miljoner kronor i nya maskiner,<br />
vilket gjort fabriken i Oskarshamn till en av<br />
de modernaste kuverttillverkarna i Europa.<br />
Trots det finns en del att göra för att minska<br />
elanvändningen. Att det skulle gå att få ner<br />
den 40 procent, som bedömts i en studie utförd<br />
av <strong>Energikontor</strong> <strong>Sydost</strong> och forskare vid<br />
Linköpings universitet, tror emellertid inte<br />
Birger Hellman på. Men väl <strong>20</strong>–25 procent.<br />
MEST ATT SPARA<br />
PÅ HJÄLPENERGIN<br />
Hittills är det framför allt i stödprocessen<br />
runt själva tillverkningen som de stora<br />
energivinsterna har gjorts hos OP Kuvert.<br />
Fjärrvärmen värmer kontorslokalerna, tappvarmvattnet<br />
och lagret med färdiga kuvert<br />
som måste hålla <strong>20</strong> grader för att kuverten<br />
inte ska bli förstörda. I tillverkningshallarna<br />
behöver man inte tillföra värme när<br />
produktionen är igång; då är förhållandet<br />
det omvända och överskottsvärme leds till<br />
råvarulagret.<br />
Företaget har tilläggsisolerat taken och nu<br />
behöver belysningen åtgärdas. Man räknar<br />
Mindre än halva energiåtgången med IR-ljus i stället<br />
för varmluftskanoner för torkning.<br />
med att kunna spara 30 MWh per år med en<br />
investering runt 90 000 kronor.<br />
– Det här måste vi göra. Armaturerna är<br />
gamla säger Birger Hellman.<br />
FÖRBÄTTRINGAR<br />
I PRODUKTIONEN<br />
Att förbättra energianvändningen i produktionsprocessen<br />
är svårare. Ett enda företag<br />
har så gott som världsmonopol på maskintillverkningen<br />
till kuvertindustrin, vilket<br />
begränsar möjligheterna.<br />
Närmast på tur att bytas ut är de mycket<br />
energikrävande varmluftskanonerna som<br />
blåser klistret på kuverten torrt. Företaget<br />
tillämpar sedan några år IR-belysning för att<br />
torka tryckfärgen och avser nu att använda<br />
16
samma teknik för klistret.<br />
– Det blir en energibesparing på 60 procent<br />
i det momentet, bedömer Birger Hellman.<br />
MATERIALÅTERVINNING<br />
GOD AFFÄR<br />
OP Kuvert har dessutom en miljöpolicy som<br />
förpliktar. Enligt den ska tillverkningen vid<br />
samtliga produktionsanläggningar påverka<br />
miljö och natur så lite som möjligt. Bl a säljer<br />
företaget pappersavfall för bortåt 800 000<br />
kronor om året tillbaka till pappersbruken,<br />
Det är framför allt i stödprocessen OP Kuvert sparat<br />
energi. Men att minska temperaturen under nätter och<br />
helger fungerade inte, eftersom verktygen krympte och<br />
inte kunde skära! – Vi är mycket beroende av jämn<br />
temperatur, förklarar Birger Hellman.<br />
material som återvinns. Likaså går kartongerna<br />
med kuvert tillbaka från kunderna till<br />
fabriken och packas på nytt uppemot tio<br />
gånger innan de rangeras ut. Materialåtervinning<br />
är också en form av energisparande<br />
som företaget tjänar pengar på.<br />
OP Kuvert, Oskarshamn<br />
Omsättning <strong>20</strong>01:<br />
190 milj kr<br />
Antal anställda: cirka 135<br />
Årsproduktion:<br />
760 miljoner kuvert<br />
motsvarande 7 500 ton<br />
Bruksarea: 16 800 m 2<br />
Total energianvändning <strong>20</strong>01: 5 138 MWh<br />
varav el:<br />
3 876 MWh<br />
varav fjärrvärme:<br />
1 262 MWh<br />
17
FÖRNUFT PÅ TOMGÅNG<br />
Nere i Europa, där elen är dyr, använder<br />
man inte el i onödan. I Sverige, där<br />
elen än så länge är billig, använder vi<br />
gärna el i onödan.<br />
Att blåsa in och värma upp ny luft<br />
samtidigt som den uppvärmda luften<br />
ventileras bort har inte setts som ett<br />
problem så länge det funnits billig el i<br />
överflöd. Belysning har flödat och ventilationsanläggningar<br />
har brusat dag som<br />
natt, vardag som helgdag liksom under<br />
semestrar. Tryckluftsaggregat står och<br />
pyser utan att någon använder dem.<br />
Visste du att 1,4 Twh går till stand-byanvändning?<br />
Det är lika mycket elkraft<br />
som hela Göta älv kan producera.<br />
Tomgång är en energislukare av stora<br />
mått. Den har setts som en utgift på<br />
marginalen, något att inte bry sig om.<br />
Insikten om hur mycket energi som<br />
ödslas på tomgång har kanske också<br />
saknats. Nu har analyser klargjort<br />
det verkliga förhållandet. Med tanke<br />
på att tomgången ibland utgör mer<br />
än 40 procent av en industris totala<br />
energianvändning kan man fråga sig<br />
om det är ett klokt sätt att använda<br />
pengarna på. Miljömässigt försvarbart<br />
är det knappast.<br />
Plus en kvarts miljon<br />
på att stänga av<br />
Tidigare köpte Liljeholmens stearinfabrik i<br />
Oskarshamn el för 130 000 kronor i månaden.<br />
Samtidigt stod maskinerna och brummade<br />
hela helgerna till ingen nytta. Tomgången<br />
slukade 29 procent av företagets elanvändning.<br />
Bara genom att tidsstyra vattenpumpar<br />
och råvarupumpar samt stänga av kompressorerna<br />
över veckosluten tjänade man in<br />
<strong>20</strong> 000 kronor varje månad. På ett år hade<br />
onödig tomgång med andra ord kostat nästan<br />
en kvarts miljon!<br />
Genom en investering på 150 000 kronor spar Liljeholmens<br />
långt större pengar. Numera stänger vi av så fort ingen<br />
är här, säger Jan Johansson, ansvarig för fastighet och<br />
underhåll på Liljeholmens.<br />
Liljeholmens behöver mycket energi för<br />
sin ljustillverkning. Den höga energianvändningen<br />
beror huvudsakligen på att stearin<br />
måste hållas flytande under hela processen.<br />
Råvaran förvaras i vattenvärmda kärl och<br />
rörsystem, som värms med olja.<br />
Maskinparken är till 60 procent tryckluftsdriven,<br />
till 40 procent drivs den med el. De två<br />
kompressorerna står på tur att ersättas med<br />
18
Vollsjö Industri minskade elanvändningen<br />
på tomgångskörningen med<br />
40 procent. Viss utrustning måste<br />
dock gå hela tiden.<br />
modernare upplagor med frekvensstyrning<br />
så att varvtalet regleras efter behovet. Samtidigt<br />
byts lufttorksanläggningen ut mot en<br />
energisnålare kyltork. Besparing: 30 procent<br />
eller 32 000 kronor per år i pengar räknat.<br />
Investeringen är betald på 3,5 år.<br />
Liljeholmens Stearinfabrik, Oskarshamn<br />
Omsättning <strong>20</strong>01:<br />
170 milj kr<br />
Antal anställda: 63<br />
Årsproduktion:<br />
3 500 ton stearinljus<br />
Bruksarea: 13 500 m 2<br />
Energianvändning totalt:<br />
9 100 MWh<br />
varav olja:<br />
cirka 6 000 MWh<br />
varav el:<br />
3 100 MWh<br />
Energianvändning/m 2 :<br />
674 kWh<br />
Vollsjö stängde av elva<br />
procent<br />
Genom en serie enkla åtgärder har Vollsjö<br />
Industri AB i Olofström minskat sin elräkning<br />
med 11 procent.<br />
– Det krävde knappt någon investering<br />
alls. Några tusenlappar bara, säger produktionsansvarige<br />
Anders Lööv.<br />
I stort sett handlar det om att begränsa tomgångskörningen.<br />
Att se över belysningen<br />
blev ett första steg. Under <strong>20</strong>01 sattes närvarogivare<br />
och trappomkopplare in i utrymmen<br />
där personer bara vistas tillfälligt, så<br />
att ljuset släcks automatiskt. Kallagret är<br />
ett sådant exempel.<br />
100 lysrör släcktes genom att ett eller två<br />
lysrör i armaturer om tre kunde tas bort<br />
på platser där den starka belysningen var<br />
onödig. I stället har ljusflödet platsanpassats<br />
bättre.<br />
Användningen av polyuretanmaskinen för<br />
tillverkning av plastdetaljer styrs av orderingången,<br />
medan utsuget alltid stod på.<br />
Inte nu längre. Enbart genom att minska<br />
tomgångskörningen har elanvändningen<br />
reducerats från genomsnittliga 180 till<br />
160 kWh/dygn.<br />
– I dag motsvarar tomgångskörningen<br />
30 kWh/dygn. Viss utrustning, som en del<br />
vattenpumpar, måste gå hela tiden, förklarar<br />
Anders Lööv.<br />
Fyra gånger per år samlas personalen<br />
vid Vollsjö Industri AB i Olofström för att<br />
gå igenom möjliga besparingar vid företaget.<br />
Det var i det sammanhanget idén väcktes om<br />
närvarogivare och trappomkopplare.<br />
Vollsjö Industri, Olofström<br />
Inga trätofflor längre, men väl gjutna plastprodukter. Vollsjö<br />
Industri AB i Olofström har anor från 1800-talet med trätoffeltillverkning.<br />
I dag innehåller fabriken från 1979 i stället en<br />
komplett anläggning för formsprutning och gjutning av plastdetaljer.<br />
Lokalerna värms upp med el och olja, men större delen<br />
av energin används i själva produktionen.<br />
Antal anställda: cirka 22<br />
Bruksarea: 2 800 m 2<br />
varav kallager: cirka 400 m 2<br />
Total energianvändning <strong>20</strong>00: 1080 MWh<br />
19
Stäng av stand by!<br />
På <strong>20</strong> år har bilden drastiskt förändrats. Datorer,<br />
skrivare, kopiatorer och kaffeautomater<br />
fyller dagens kontorsmiljöer. Kontoren<br />
blir alltmer apparattyngda. Elanvändningen<br />
stiger. Men måste den det?<br />
– Det går kanske inte att minska antalet<br />
kontorsmaskiner. Men det går att bromsa<br />
utvecklingen mot en allt större elkonsumtion,<br />
framhåller Bengt Drakenberg, <strong>Energikontor</strong>et<br />
Skåne.<br />
Bengt Drakenbergs nästa steg blir att dela ut strömbryggor<br />
för 40 kronor styck så att personalen kan stänga<br />
av datorerna helt och hållet när de går hem för dagen.<br />
INKÖPET LITEN DEL<br />
AV KOSTNADEN<br />
Att väga in apparaternas elförbrukning<br />
redan vid upphandlingar av utrustning har<br />
stor betydelse. Det gäller att inte förledas<br />
av engångsutgiften vid inköpstillfället utan<br />
att beräkna de kostnader apparaten för med<br />
sig under hela sin livslängd. Vid en livscykelanalys<br />
blir energikostnaden central.<br />
– Den totala ekonomin, inte bara inköpspriset<br />
borde beaktas mycket oftare, betonar<br />
Bengt Drakenberg.<br />
EL ÖDSLAS PÅ SPARLÄGE<br />
Men vardagliga rutiner som att stänga av<br />
apparater och släcka efter sig har lika hög<br />
prioritet som energieffektiva apparater.<br />
Bengt Drakenberg har undersökt elförbrukningen<br />
på Kommunförbundet Skånes<br />
kontor i Lund. Han fann att apparaterna stod<br />
och puttrade oavsett om någon använde dem<br />
eller inte, även utanför kontorstid. PC-stationernas<br />
skärmar och ljudanläggning stod på<br />
sparläge när datorerna stängdes av. Scannerstationen<br />
som används ungefär en kvart<br />
om dagen var tillslagen dygnet runt. Alla<br />
skrivare likaså. Bara de två kopiatorerna<br />
stängdes av vid arbetstidens slut.<br />
– Och det är tur det, för de drar 80 W i<br />
standby-läge. Cirka 1 000 kWh/år hade<br />
det kunnat bli om de inte hade stängts av,<br />
påpekar Bengt Drakenberg.<br />
BELYSNINGEN PÅ<br />
Belysningen användes också slösaktigt.<br />
Även om kontoret begåvats med energieffektiva<br />
kompaktlysrör lämnades mer än hälften<br />
av dem att lysa utanför kontorstid.<br />
Sammantaget skulle det gå att spara<br />
2 190 kWh/år bara genom att stänga av<br />
apparaterna ordentligt och släcka, fann<br />
Bengt Drakenberg. Det motsvarar nästan<br />
12 procent av kontorets hela elanvändning.<br />
Är det någon som tror att Kommunförbundet<br />
Skånes kontor är unikt?<br />
Kommunförbundet, Skåne<br />
Kommunförbundet Skånes kontor är inrymt i Regionhuset i<br />
Lund. Det omfattar drygt <strong>20</strong> kontorsrum på cirka 650 kvadratmeter.<br />
På ett år används cirka 18 800 kWh för kontorsdriften.<br />
Det inkluderar bl a belysning, datorer, kopiatorer. El<br />
för ventilation, pumpar, ytterbelysning, m m, som används<br />
i de gemensamma systemen i huset, ingår ej.<br />
<strong>20</strong>
TOPPEN PÅ ETT ISBERG<br />
Kan investeringen inte räknas hem på<br />
mindre än tre år är den olönsam. En<br />
dålig affär helt enkelt. Låg prioritet. På<br />
en kommersiell marknad måste man<br />
underkasta sig kommersiella villkor.<br />
Känns resonemanget igen?<br />
I en uppskruvad tid är lönsamhetstänkandet<br />
kortsiktigt. Nästa kvartalsrapport<br />
måste uppvisa ännu bättre siffror<br />
än den förra, vinsten måste öka. Hettan<br />
från den vinande gasolbrännaren är i<br />
verkligheten flåset från aktiemarknadens<br />
krävande placerare.<br />
Men det finns andra sätt att se på<br />
saken. Normalt utgör drivenergin för<br />
många hjälpsystem som pumpar, fläktar<br />
och kompressorer 70–90 procent<br />
av den totala kostnaden för inköp och<br />
drift. Den överväldigande kostnaden för<br />
en energiinvestering ligger således inte<br />
på kapitalbudgeten utan på driften. Investeringen<br />
är lätt att identifiera medan<br />
den verkliga kostnaden ”inte syns”. Som<br />
fallet är med ett isberg: nio tiondelar<br />
döljs under vatten. När produktens<br />
hela livscykel tas i beaktande blir kostnadsbilden<br />
annorlunda. En merkostnad<br />
vid investeringen kan leda till en starkt<br />
minskad driftskostnad.<br />
De energisystemförändringar som<br />
gör det möjligt att utnyttja resurser<br />
optimalt förutsätter ibland en längre<br />
återbetalningstid än den kortsiktiga<br />
perioden på ett till tre år som gäller för<br />
andra investeringar. Att byta panna, t ex,<br />
blir nödvändigt förr eller senare. Det<br />
är en fråga om normalt underhåll, som<br />
inte kan räknas hem som en vinstgivande<br />
investering. Eller kan den det?<br />
Det kan löna sig att lyfta blicken och<br />
se lite längre fram än till det kommande<br />
årsbokslutet.<br />
Oljenotan kan halveras<br />
– Ibland måste man investera för att spara.<br />
Det är ingen expansiv företagsledare som<br />
talar. Det är kyrkoherden Lennart Hansson<br />
i Oxie församling utan för Malmö. Församlingen<br />
investerade 600 000 kronor på ventilationen<br />
i församlingshemmet. Resultatet för<br />
<strong>20</strong>02 pekar mot att oljenotan minskar med<br />
väl över 40 procent, eller 70 000 kronor.<br />
Ett drägligt inomhusklimat är mycket värt. I Oxie handlade<br />
det om att värna verksamheten. Investeringen måste<br />
ställas mot vad vi åstadkommit, säger Lennart Hansson.<br />
21
TEKNISK HUSHÅLLNING<br />
Det nya ventilationssystemet återvinner 85<br />
procent av värmen och är sektionerat med<br />
separat styrning av flödena i byggnadens<br />
olika delar. Samlingssalarna är utrustade<br />
med närvarostyrning i form av temperaturoch<br />
koldioxidgivare som reagerar på människor<br />
i rummet.<br />
I det gamla ventilationssystemet brusade<br />
fläktarna dygnet runt med dåligt resultat<br />
genom ett överdimensionerat luftflöde.<br />
Värmen blåstes rakt ut till kråkorna. I det<br />
nya har luftomsättningen reducerats med<br />
en tredjedel och ventilationen stängs av<br />
automatiskt i delar av bygganden när ingen<br />
är där. Dessutom har alla luftkanaler blåsts<br />
rena från 25 års skräp.<br />
– Nu kan vi sitta i sammanträde en hel<br />
kväll utan att behöva öppna fönstren, säger<br />
Lennart Hansson.<br />
MÄNNISKAN I CENTRUM<br />
Lennart Hansson betonar vikten av att välja<br />
system som är bra för människan. I Oxie<br />
lade man ner stor möda på att föra samman<br />
teknik och mänskliga behov. En noggrann<br />
injustering av inomhusklimatet gjordes. Bl a<br />
sattes skärmar, konvektorer, framför radiatorerna<br />
för att leda tilluften rätt och minska<br />
drag i golvnivå.<br />
Pellets blev billigare<br />
Med Sparkraftsanalysens siffror över energikostnaderna<br />
i bakhuvudet gjorde Tvååkers<br />
kyrkliga samfällighet i Varberg slag i saken.<br />
Olja byttes mot biobränsle i två kyrkor med<br />
tillhörande församlingshem. I Spannarp eldar<br />
man sedan hösten <strong>20</strong>01 i en ny pelletspanna<br />
och i Tvååker har kyrka och församlingshem<br />
nyligen kopplat in sig på ett närvärmenät,<br />
försörjt av en brikettpanna i den närliggande<br />
skolan.<br />
MER ELLER MINDRE TILLSYN<br />
I Tvååker slipper man i och med närvärmen<br />
alla praktiska bekymmer. Värmen är kommunens<br />
ansvar. Kommunen bekostade grävningen<br />
fram till församlingshemmet medan<br />
samfälligheten hade satt av 300 000 kronor<br />
för inkopplingen.<br />
I Spannarp innebär den nya pannan att<br />
man sparar 7 500 kronor på driften under det<br />
första året. Tidigare förbrukade man olja för<br />
drygt 36 000 kronor medan pelletsen kostat<br />
knappt 18 000.<br />
– Å andra sidan måste vi räkna med ökad<br />
tillsyn. Och så använde vi oljan vi hade kvar<br />
till sommarvarmvattnet. Så blir det inte i<br />
fortsättningen, försäkrar Ingvar Jacobsson,<br />
kyrkonämndens ordförande.<br />
Oxie församling, Malmö.<br />
Församlingen har tre kyrkor. Den har också ett församlingshem<br />
byggt 1972 med pastorsexpedition, kontorslokaler, barnlokaler<br />
och samlingslokaler med en samlad lokalyta om cirka 1 000 m 2 .<br />
Det är i dessa lokaler ventilationen bytts ut.<br />
Beräknad besparing <strong>20</strong>02:<br />
70 000 kr<br />
Minskad energianvändning:<br />
180 MWh<br />
Minskat oljebehov: 9 m 3<br />
Minskat utsläpp av CO 2<br />
:<br />
90 ton<br />
Nu går församlingen vidare med förbättringar i kyrkorna.<br />
Bergsäker energilösning<br />
– Varje gång vi satte på pannan, riktigt hörde<br />
vi hur pengarna rullade iväg.<br />
Tomas Severinsson är en av delägarna i<br />
vandrarhemmet Skeppsgården i Varberg.<br />
22
Större trygghet. Med bergvärme är<br />
vandrarhemmet Skeppsgården inte<br />
längre bundet till en energikälla med<br />
så osäkra framtidsutsikter som oljan.<br />
Han talar om de höga oljekostnaderna som<br />
fram till våren <strong>20</strong>01 tyngde driften av hemmet.<br />
Över 85 000 kronor om året slök huset<br />
för att hålla sig varmt. Och då räckte ändå<br />
inte varmvattnet till alla gästerna.<br />
I dag har Skeppsgården en bergvärmepump.<br />
Trots en rätt dryg investering på<br />
300 000 kronor betalar den sig på sex år.<br />
Oljepannan fick vara kvar, för säkerhets<br />
skull, och en mindre tank ersatte den<br />
gamla oljetanken. Bra att ha vid köldknäppar,<br />
tänkte ägarna.<br />
– Men trots ett temperaturfall till minus<br />
<strong>20</strong> grader vid jul behövde vi aldrig använda<br />
oljan, säger en nöjd Tomas Severinsson.<br />
Uppvärmningen av växthusen är en tung post<br />
på utgiftskontot i en handelsträdgård. Anrika<br />
Skurups handelsträdgård, eller Schönnings<br />
blommor som den kallas i folkmun, är inget<br />
undantag. Mor, son och dotter, som tillsammans<br />
driver företaget, tröttnade på att köpa<br />
olja för 150 000 kronor om året. Efter Sparkrafts<br />
energianalys, som föreslog konvertering<br />
till fjärrvärme alternativt pellets, beslöt<br />
sig familjen för det senare.<br />
– I egenskap av naturprodukt kändes pellets<br />
mest rätt. Och så är det vi själva som<br />
styr. Dessutom kan vi använda biprodukten,<br />
askan, från förbränningen till gödning, förklarar<br />
Anders Schönning beslutet.<br />
Skeppgårdens Vandrarhem, Varberg<br />
Byggår:<br />
1940-talet<br />
Bostadsyta: 1 000 m 2<br />
Biyta: uppvärmd källare 400 m 2<br />
Antal rum: 32<br />
Tidigare energiförbrukning för<br />
uppvärmning (olja) och varmvatten:<br />
170 MWh<br />
Beräknad energiförbrukning för<br />
uppvärmning (bergvärme) och varmvatten: cirka 55 MWh<br />
Ingen växthuseffekt med<br />
pellets i handelsträdgården<br />
Hos Schönnings i Skurup blir det pellets framöver. Dessutom<br />
ska isolerskivor och ny skuggväv sättas in.<br />
Man har också börjat sänka temperaturen<br />
nattetid för att hålla energikostnaderna nere.<br />
Ner till 12 grader är det inga problem,<br />
kommenterar Anders Schönning.<br />
Sparkrafts energianalys har räknat med att<br />
behovet av köpt värmeenergi skulle kunna<br />
minska med drygt 100 MWh per år och kostnaden<br />
med cirka 55 000 kronor hos Schönnings<br />
i Skurup om alla föreslagna åtgärder<br />
genomförs. Utsläppen av koldioxid skulle<br />
minska med 50 ton.<br />
Skurups handelsträdgård<br />
Skurups handelsträdgård består av ett växthus med försäljning<br />
och odling samt odlingsmark runtomkring. Växthuset från<br />
1982 har en yta på 432 kvadratmeter. Väggarna består av<br />
kanalskivor av plast i aluminiumprofiler. Skivornas isolerverkan<br />
motsvarar äldre tvåglasfönster.<br />
23
ETT PLUS ETT BLIR TRE<br />
Ett plus ett kan faktiskt bli tre. Industrin<br />
som behöver avsättning för sin<br />
överskottsvärme eller sitt biospill slår<br />
sig ihop med kommunen som vill kunna<br />
leverera billig fjärrvärme. Resultatet blir<br />
högre verkningsgrad och bättre ekonomi<br />
än om var och en agerat för sig.<br />
Industrier och lokala energibolag kan<br />
stötta varandras verksamhet genom att<br />
dra nytta av varandras förutsättningar i<br />
fråga om energiförsörjning. I den ekvationen<br />
kan alla bli vinnare: de inblandade<br />
parterna, deras kunder, för att inte tala<br />
om miljön!<br />
Storkonsument av energi<br />
kan bli värmeleverantör<br />
Gjuteriföretaget Componenta Alvesta AB<br />
ser möjligheten till en ny inkomstkälla. Det<br />
kommunala energibolaget Alvesta Energi<br />
AB gnuggar händerna över möjlig billig<br />
värme till fjärrvärmenätet. Ett samarbete<br />
mellan de två energiintressenterna om att<br />
växelvis köpa och sälja energi till varandra har<br />
inletts. Men än är man inte riktigt framme.<br />
ENERGIBOLAGET BETALAR<br />
INSTALLATIONEN<br />
Componenta Alvesta AB bytte olja mot<br />
fjärrvärme <strong>20</strong>01. Med fjärrvärmen upphörde<br />
beroendet av 260 kubikmeter olja<br />
per år. Fjärrvärmesatsningen har det lokala<br />
energibolaget Alvesta Energi AB bekostat.<br />
För energibolaget är gjuteriet med sitt<br />
stora värmeöverskott en angelägen kund<br />
och leverantör. Här finns tillräckligt stora<br />
energimängder för att försörja hela Alvesta<br />
med varmvatten på sommaren. Componenta<br />
skulle därmed kunna leverera värme till fjärrvärmenätet<br />
som energibolaget skulle kunna<br />
köpa till en billigare penning än vad värmen<br />
kostar att producera i det kommunala, fliseldade<br />
fjärrvärmeverket. Värmeväxlar- och<br />
pumpstationen som Alvesta Energi hyr plats<br />
för hos Componenta har förberetts för att<br />
man ska kunna gå vidare i samarbetet. Ett<br />
avtal mellan de båda intressenterna ligger<br />
redan färdigt och väntar på att verkligheten<br />
ska hinna ikapp.<br />
TEKNISKA HINDER<br />
Fortfarande lägger tekniken hinder i vägen.<br />
Överskottsvärmen från Componenta håller<br />
något för låg temperatur för att kunna växlas<br />
över till fjärrvärmenätet.<br />
– Vi hoppas kunna lösa detta utan hjälp<br />
av värmepumpar, säger chefen för kvalitet<br />
och miljö, Bo Mattsson. Tanken är att koppla<br />
ihop ”öar” av värme från ugnar och gjutning<br />
till en station, där värmen kan lämnas till<br />
fjärrvärmenätet.<br />
MER FOKUS PÅ ENERGI<br />
Det var när Componenta skulle miljöcertifiera<br />
sig som energifrågorna på allvar kom<br />
upp på dagordningen. I den vevan gjordes en<br />
energikartläggning inom ramen för DESS’<br />
Sparkraftsprojekt. Kartläggningen visade<br />
att det fanns betydande möjligheter att<br />
effektivisera energianvändningen genom<br />
en kombination av ny teknik, optimering av<br />
befintliga installationer samt en genomgripande<br />
översyn av företagets fastighetstekniska<br />
system.<br />
24
Smältjärnet måste hällas via ett tråg och<br />
kanaler ner i gjutformen. Bara runt 60<br />
procent av det smälta skrotet blir brukbart<br />
gods. Bättre utbyte skulle ge den största<br />
energibesparingen. Här krävs omfattande<br />
teknikutvecklingsarbete.<br />
– Miljöarbetet har blivit mer fokuserat<br />
på energi. Sparkraftsanalysen har fått oss<br />
att tänka till, berättar underhållschefen<br />
Anders Lund.<br />
KRAFTIGT MINSKADE<br />
ENERGIKOSTNADER<br />
Resultatet lät inte vänta på sig. Siffrorna<br />
från perioden januari-augusti <strong>20</strong>02 jämfört<br />
med samma tid <strong>20</strong>01 talar sitt tydliga språk.<br />
Övergången till fjärrvärme, minskad gasolanvändning<br />
och återvinning av överskottsvärme<br />
reducerade energikostnaderna per<br />
kilo gods med 16 procent!<br />
– Ekonomin och energianvändningen<br />
hänger ihop, konstaterar Bo Mattsson.<br />
KYLSTRÄCKA, KYLTUNNEL<br />
OCH UGNAR<br />
Ett viktigt steg mot att använda energin<br />
effektivare togs när Componenta beslutade<br />
att installera en förlängd kylsträcka, där allt<br />
godset svalnar i sand från 1 400 °C till mindre<br />
än 450 °C. Denna svalningsvärme kan nu effektivare<br />
tas till vara. En kyltunnel har också<br />
installerats där gjutgodset svalnar ner från<br />
450 till cirka 80 °C. Den nybyggda kyltunneln<br />
återvinner värmen från det svalnande godset<br />
som passerar tunneln.<br />
Componenta, Alvesta<br />
Componenta Alvesta AB tillverkar komponenter i grå- och<br />
segjärn till fordons- och verkstadsindustrin. Verksamheten har<br />
bedrivits sedan 1922 i olika former. Omsättningen <strong>20</strong>01 var<br />
129 miljoner kronor och produktionsvolymen gott gods cirka<br />
11 700 ton, men målsättningen är att leverera drygt 22 000<br />
ton per år. Antalet anställda ligger i dagsläget runt 130.<br />
Energianvändning <strong>20</strong>01 <strong>20</strong>00<br />
El: 30 300 MWh 31 000 MWh<br />
Olja: 158 m 3 268 m 3<br />
Gasol: 99 ton 106 ton<br />
Fjärrvärme: 450 MWh 0 MWh<br />
Genomfört, påbörjat, planerat<br />
ÅTGÄRD ENERGIBESPARING INVESTERING PAY OFF<br />
Uppvärmning<br />
(genomfört)<br />
Återvinningspotential vid<br />
smältugnar och varmhållningsugnar<br />
(planerat)<br />
Processutsug och luftbehandling<br />
(delvis genomfört)<br />
Ny kyltunnel<br />
(genomfört)<br />
Tryckluftsystem<br />
(genomfört)<br />
Övergång från olja till<br />
fjärrvärme<br />
Optimering av utsugshuvar<br />
samt värmeåtervinning<br />
av luften kombinerat<br />
med värmeåtervinning av<br />
kylvatten till ugnarna<br />
Utredning, dokumentation,<br />
flödesminskningar,<br />
temperaturoptimering<br />
Ingen uppgift Leverantören 0 år<br />
6 000 MWh/år 6 milj kr Avsalu av fjärrvärme<br />
660 MWh/år (el)<br />
1 280 MWh/år (värme)<br />
450 000 kr 0,5-1 år<br />
Värmeåtervinning Ingen uppgift 9 milj kr för hela investeringen<br />
varav energin<br />
är en del<br />
Två nya, behovsstyrda<br />
kompressorer med återvinning<br />
på vatten och luft<br />
Ingen uppgift Ingen uppgift Ingen uppgift<br />
25
Mitt emellan hyvleriet och skolan<br />
ligger den nya värmecentralen som<br />
förser både industri och samhälle<br />
med närvärme. Samarbete var bästa<br />
lösningen, säger Ulf Noryd på KG List.<br />
Fördel: samarbete<br />
Å ena sidan en industri som stod i begrepp<br />
att byta ut sin gamla fastbränslepanna, som<br />
försåg ett litet internt nät med värme.<br />
Å andra sidan ett samhälle försörjt med<br />
närvärme från en kommunal skolpanna som<br />
sett sina bästa dagar.<br />
Resultatet: Industri och samhälle slog sina<br />
påsar ihop. Näten kopplades samman och<br />
företaget byggde en ny panna som levererar<br />
värme både till det interna nätet och samhället.<br />
Genom att köpa värme från företaget<br />
underlättar kommunen företagets kostnader<br />
för investeringen. I gengäld får man värme<br />
till ett pris som hade varit omöjligt om man<br />
tvingats till en egen nyinvestering.<br />
TVÅ PANNOR BLEV EN<br />
Kontakterna mellan hyvleriet KG List i<br />
småländska Norrhult och Uppvidinge kommun<br />
hade pågått i många år innan parterna<br />
gjorde slag i saken. I januari <strong>20</strong>02 stod den<br />
nya pannan klar. Den nya tvåmegawattaren<br />
eldas enbart med överskottet av spån från<br />
produktionen vid fabriken och ersätter<br />
KG Lists 25-åriga panna och den ungefär<br />
lika gamla pannan i Nottebäckskolan, som<br />
tidigare försåg Norrhults samhälle med<br />
närvärme.<br />
– Eftersom vi ändå var tvungna att byta<br />
vår gamla panna och den kommunala pannan<br />
också tjänat ut, var samarbete ett bättre<br />
alternativ än att var och en investerade på<br />
egen hand, säger KG Lists vd Ulf Noryd.<br />
för investeringar med hjälp av ett bidrag från<br />
DESS på 1,7 miljoner. 8,7 miljoner har hela<br />
kalaset kostat.<br />
– Genom att vi får inkomster på anläggningen<br />
har vi möjlighet att räkna hem investeringen<br />
på lång sikt, kommenterar vd.<br />
TRANSPORTERNA FÖRSVANN<br />
Omedelbar är emellertid miljövinsten. 90<br />
kubikmeter olja som användes som årlig<br />
spetslast i kommunens anläggning är borta.<br />
Bränsletransporterna till skolpannan har<br />
upphört och i och med att KG List får ett<br />
mindre överskott av spån att sälja, rullar<br />
betydligt färre bilar till och från fabriken<br />
för att hämta sådan last.<br />
FÖRETAGET ÄGER<br />
ANLÄGGNINGEN<br />
Företaget äger den nya pannan och har stått<br />
26
DET HÄNGER PÅ INSTÄLLNINGEN<br />
Energisystem är inte bara tekniska system.<br />
Människorna i systemen är minst<br />
lika viktiga som tekniken. Hur människorna<br />
i systemen beter sig har betydelse<br />
för hur mycket energi som används och<br />
på vilket sätt energin används. Det är<br />
ju också på dem det hänger om förändringar<br />
kommer till stånd och vilka<br />
förändringar som görs.<br />
Kunskap om energi- och miljöfrågor<br />
är en viktig drivkraft mot ett energieffektivt<br />
och uthålligt samhälle. Anställda<br />
som förstår sammanhangen och betydelsen<br />
av sin egen roll känner sig mer<br />
motiverade att handla energieffektivt<br />
än personal som är ovetande. En attitydförändring<br />
förutsätter utbildning.<br />
Att satsa på hög kompetens bland dem<br />
som är satta att underhålla systemen har<br />
visat sig vara en klok investering. En välutbildad<br />
och motiverad fastighetsskötare<br />
är värd sin vikt i guld.<br />
Den som kan påverka känner sig betydelsefull.<br />
System som premierar energieffektiva<br />
lösningar från personalen kan<br />
skapa ett arbetsklimat som uppmuntrar<br />
till förbättringar och förändringar.<br />
Välutbildad driftspersonal<br />
sänkte energinotan<br />
Östra Göinge kommun har inte investerat i<br />
nya energilösningar. Men att utbilda driftspersonalen<br />
och omorganisera driftsorganisationen<br />
visade sig vara ett genidrag för att<br />
snabbt få ner energinotan. Och det rejält!<br />
Det började för några år sedan med att kommunen<br />
skickade fastighetsskötare på kurs.<br />
När Östra Göinge satsade på att utbilda sina fastighetsskötare<br />
sjönk driftskostnaderna direkt.<br />
– Det gav effekt direkt. Driftskostnaden<br />
för energi sjönk med 10 procent, säger fastighetschefen<br />
Hans Ericsson.<br />
SPETSKOMPETENS ANSTÄLLDES<br />
Nästa steg blev att organisera om driften<br />
av kommunens fastigheter, fortfarande med<br />
fokus på utbildning. Två specialutbildade<br />
driftstekniker med övergripande ansvar<br />
nyanställdes. Det rasslade till ordentligt.<br />
Driftskostnaderna sjönk med ytterligare<br />
<strong>20</strong> procent. Jackpot igen!<br />
27
– Det de tjänat in betalar deras löner flera<br />
gånger om, kommenterar Hans Ericsson.<br />
RESULTAT DIREKT<br />
Vid nyåret <strong>20</strong>02 övertog tekniska kontoret<br />
skötseln av några skolor och barnstugor<br />
från barn- och ungdomsförvaltningen. Och<br />
vips!<br />
– Sedan årsskiftet har driftskostnaden där<br />
sjunkit med <strong>20</strong>–25 procent. Och ingen har<br />
klagat, berättar Hans Ericsson.<br />
På de 40 000 kvadratmeter det rör sig om ger<br />
det 1,5 miljon kronor i lägre utgifter räknat<br />
på årsbasis.<br />
(luftvärmare) via det vattenburna systemet<br />
och till detta fördes även uppvärmningen<br />
från elektriska infravärmare över.<br />
Det var just de åtgärderna som energirådgivarna<br />
på energikontoret i Halland föreslagit<br />
i sin energianalys vid företaget. Företagets<br />
kommentar var positiv:<br />
CEISS, fastighetsskötarutbildning, Broby<br />
Sedan några år driver Östra Göinge kommun kurser i inomhusklimatteknik<br />
genom sitt utbildningsbolag CEISS. Deltagarna är<br />
i första hand fastighetsskötare inom kommunala förvaltningar,<br />
landsting, bostadsföretag och liknande i södra Sverige. På<br />
schemat står bl a datorövervakning, styr- och reglerteknik<br />
och belysningsfrågor. För kontakt med CEISS, se företagets<br />
hemsida www.ceiss.se.<br />
Större lokaler –<br />
mindre energiåtgång<br />
Trots större lokaler minskar energianvändning<br />
och energikostnader för Hisab i Varberg.<br />
När företaget byggde ut slog man till med ett<br />
nytt system för hela anläggningen.<br />
– Det är kanon! Vi är så nöjda!<br />
Lars Karlsson på Hisab har bara positivt<br />
att säga om energiomställningen vid företaget<br />
våren <strong>20</strong>01. Hembryggningsgrossisten<br />
och leverantören ersatte den 25 år gamla<br />
oljepannan med en gaspanna som anslöts<br />
till det västsvenska gasnätet. Den nybyggda<br />
lagerlokalen utrustades med aerotemprar<br />
Hisab byggde ut och minskade energianvändningen.<br />
Tack vare experthjälp i energifrågan blev en till synes<br />
omöjlig ekvation möjlig, menar företaget.<br />
”Det verkar vara ett intressant förslag, där vi<br />
trots ökade lokalytor får en minskad kostnad,<br />
energianvändning och miljöbelastning.”<br />
EXPERTIS KOPPLADES IN<br />
Man var missbelåten med sina gamla energilösningar.<br />
De fungerade dåligt och oljepannan<br />
sjöng på sista versen, så något radikalt<br />
måste göras.<br />
– När vi ändå planerade att bygga om<br />
kontorsdelen och utvidga lokalerna tyckte<br />
vi det var lämpligt att samtidigt ta grepp på<br />
energifrågan. Vi tog kontakt med energikontoret<br />
för rådgivning. Annars hade det ju<br />
kunnat bli fel igen, säger Lars Karlsson.<br />
Av den totala investeringen på 1,5 miljoner<br />
kronor för om- och tillbyggnad lade Hisab<br />
<strong>20</strong>0 000 kronor på nya energilösningar. Vad<br />
vinsten blivit har företaget inte hunnit räkna<br />
på än, men energianalysen pekar på en<br />
28
potential att minska energianvändningen<br />
med 14 procent trots att lokalytan utökats<br />
med en femtedel. Samtidigt minskar energikostnaden<br />
med en fjärdedel.<br />
– Beräkningarna är säkert korrekta. Vi<br />
förlitar oss helt och hållet på experterna,<br />
säger Lars Karlsson.<br />
Hisab i siffror<br />
Årsomsättning: 75 milj kr<br />
Antal anställda: <strong>20</strong><br />
Lokalyta: 1 900 m 2<br />
varav nybyggt: 300 m 2<br />
Vardagsnära livet lika<br />
viktigt som teknik<br />
I småländska Alstermo tar man nya, okonventionella<br />
grepp. I Mötesplats Alstermo<br />
byggs skola, förskola och en ny sporthall<br />
samman med den gamla sporthallen som nu i<br />
stället blir bibliotek och möteslokaler för det<br />
lokala föreningslivet. Företaget Alstermo Utveckling<br />
AB, med en stor del av samhällets<br />
invånare som delägare, har köpt området<br />
av kommunen. Kommunen hyr lokalerna<br />
av bolaget, som står för driften.<br />
Ambitionen är att mötesplatsen ska få<br />
en central funktion i det lilla samhällets<br />
utveckling. Men för att kunna bli den verkliga<br />
träffpunkt som det invånarägda bolaget<br />
hoppas, måste den fysiska samlingspunkten<br />
fyllas med meningsfullt, kreativt innehåll,<br />
resonerar ägarna. Verksamheten ska ha ett<br />
övergripande tema att samlas kring.<br />
LIVSSTIL FÖR HÄLSA<br />
Bolaget söker EU-bidrag för att komma<br />
igång. Under rubriken ”Livsstil för hälsa”<br />
formuleras ett program i fem punkter, varav<br />
en punkt handlar om resursanvändning för<br />
en hållbar utveckling. En ambition är att integrera<br />
energifrågor i miljöundervisningen<br />
och där kommer Sparkrafts undervisningsmaterial<br />
väl till pass. Tonvikten ligger på att<br />
lära sig agera energimedvetet.<br />
– Att veta vad som händer när jag beter<br />
mig på ett visst sätt måste ingå som en del i<br />
lärandet. Om driftvärdet för en skola ligger<br />
högt är det rimligt att de medarbetare som<br />
finns i skolan får kunskap om vad man kan<br />
göra åt det. Att få ner energianvändningen<br />
bygger på att skolpersonal och elever är med<br />
på att hushålla med energin. Och det blir en<br />
helt annan effekt om man är delaktig i verksamheten,<br />
säger bolagets vd Bo Jansson.<br />
ÅTERVINNING RENA VINSTEN<br />
Men naturligtvis tar man till modern energiteknik<br />
när mötesplatsen byggs. Genom<br />
värmeåtervinning, behovsstyrd ventilation<br />
och närvarostyrd belysning blir energianvändningen<br />
i den gamla och nya sporthallen<br />
tillsammans mindre än den var i enbart den<br />
gamla hallen före ombyggnaden. Och detta<br />
trots att gamla hallen byggs om till två plan<br />
med rumsindelning och kontorskomfort.<br />
29
– Vi spar mer energi i den gamla hallen<br />
än vi behöver tillföra i den nya. Det är ju<br />
skandal att låta ventilationsluften gå rakt<br />
upp i himlen, säger Bo Jansson.<br />
Återvinningsaggregatet kostar 280 000<br />
kronor och betalar sig på tre år, utan ett öre<br />
i bidrag.<br />
– Vi har knäckt problemet att få kontroll<br />
över driftskostnaden. Den här lösningen är<br />
100 000 kronor bättre än jag räknat med. Det<br />
motsvarar 8 procent på hyresintäkterna! utbrister<br />
en belåten Bo Jansson.<br />
Energiframsynt<br />
borättsförening<br />
kunna sänka sina boendekostnader.<br />
När styrelsemedlemmarna i föreningen<br />
fick boken i brevlådan tyckte de att den passade<br />
så bra att den borde finnas med i pärmen<br />
från början.<br />
– Lägenhetspärmen innehåller en mängd<br />
tips till de boende, t ex vad man ska göra<br />
med soporna, hur farligt avfall ska hanteras,<br />
osv. Att också tipsa om hur medlemmarna<br />
kan sänka sina energikostnader ligger i linje<br />
med den informationen, säger föreningens<br />
kassör Hans-Ulrik Karlén.<br />
– Vi tycker energisparbiten är en del i<br />
medlemsomsorgen. Och så är det ju en bra<br />
informationsskrift, framhåller han.<br />
Bostadsrättsföreningen Framtid i Lund<br />
slår ett slag för att höja energimedvetenheten<br />
bland sina medlemmar.<br />
De informationspärmar om<br />
föreningen och boendet som<br />
tagits fram till varje lägenhet,<br />
innehåller nu också energispartips.<br />
Sparkraftsprojektets<br />
bok ”Släck efter dig” har lagts<br />
in i pärmen. De 38 bostadsrättsinnehavarna<br />
har på detta<br />
sätt getts ett verktyg för att<br />
Alla medlemmar i bostadsrättsföreningen Framtid i<br />
Lund får Sparkrafts broschyr ”Släck efter dig”.<br />
30
ORGANISATIONENS KRAFT<br />
Att säga att en god och ändamålsenlig<br />
organisation är grunden för ett bra<br />
resultat är att slå in öppna dörrar. Organisationsfrågor<br />
ägnas stor uppmärksamhet<br />
såväl i det privata näringslivet<br />
som i offentlig verksamhet. Självklart<br />
måste styrkorna formeras efter hur<br />
den verklighet som omger verksamheten<br />
ser ut.<br />
När företag bestämmer sig för att<br />
höja ribban i om kvalitets- och miljöarbetet<br />
är det just organisatoriska<br />
system som används. För vad är ISO<br />
9000 och 14000 om inte i första hand<br />
metoder att organisera arbetet för att<br />
skaffa kontroll över det område man<br />
vill förbättra?<br />
För att energi ska kunna användas<br />
effektivt krävs att ansvaret för energirelaterade<br />
frågor fördelas på ett sätt<br />
som gör detta möjligt. Att t ex införa<br />
energiledningssystem kan vara ett sätt att<br />
formalisera arbetet med energifrågorna.<br />
Men även små enkla steg har betydelse.<br />
Splittrat ansvar ger noll koll<br />
När Hultsfreds kommun beslutar att investera<br />
för energieffektivisering i någon av<br />
kommunens anläggningar förs kostnaden<br />
upp som en utgift på tekniska kontorets<br />
investeringsbudget. Det kommunen tjänar<br />
på investeringen hamnar emellertid på någon<br />
annan förvaltnings driftsbudget, t ex<br />
fritidsförvaltningens eller skolförvaltningens.<br />
Kommunledningen har därför inte kläm<br />
på hur mycket åtgärden lönat sig. Och den<br />
förvaltning som investerat klokt får inte dra<br />
nytta av sin framsynthet.<br />
– Vi har påtalat detta för politikerna gång<br />
på gång, men ingenting händer, suckar Walde<br />
Pettersson på tekniska kontoret med ansvar<br />
för fastighetsunderhåll och investeringar.<br />
Den nya ventilationsanläggningen har satt stopp för<br />
energislöseriet i Hagadal och klimatet i simhallen har<br />
förbättrats. Sven-Gunnar Tegberger är nöjd med den<br />
nya lösningen.<br />
ENERGISPAR MOT UTBILDNING<br />
Nu är inte Hultsfred ensam om denna ordning;<br />
så här går det till i många kommuner.<br />
I och med att tekniska kontorets investeringsbudget<br />
griper över kommunens fastigheter<br />
inom alla förvaltningar kan energibesparingar<br />
ställas mot ett gymnasieprogram som<br />
kräver ombyggnad av skollokaler.<br />
– När vitt skilda behov på det här sättet<br />
konkurrerar med varandra om samma pengar<br />
inom en given budgetram, drar energieffektivisering<br />
ofta det kortaste strået, konstaterar<br />
Walde Pettersson.<br />
31
NY VENTILATION<br />
Tekniska kontoret förvaltar Hagadals<br />
sportanläggning och står för underhåll och<br />
ombyggnad. Drift och energikostnader är<br />
emellertid fritidskontorets ansvar. Delade<br />
motiv för investeringar och driftsoptimeringar<br />
bidrog till att det dröjde innan den<br />
gamla uttjänta ventilationsanläggningen<br />
från 1976 äntligen kunde bytas ut till en<br />
kostnad av två miljoner kronor. Till slut<br />
fanns det inte längre reservdelar till styroch<br />
reglersystemen.<br />
– Man tänker sällan på att servicen för ett<br />
gammalt system är dyr. Det finns inte med<br />
i kalkylen, påtalar Sven-Gunnar Tegberger,<br />
maskinist vid Hagadal, där han i egenskap<br />
av elektriker själv var med om att bygga en<br />
gång i tiden.<br />
Hela anläggningen styrs med hjälp av tre aggregat uppe<br />
på vinden. Servicen har förenklats betydligt.<br />
DRASTISK FÖRBÄTTRING<br />
Han fingrar på datorn varifrån han sedan<br />
något år styr energiflödet i Hagadals simhall,<br />
sporthall och omklädningsrum. Kurvorna<br />
för elanvändning och fjärrvärme pekar brant<br />
neråt. Bland de energibesparingar som genomförts<br />
tillskrivs vinsten i första hand den<br />
nya ventilationen. Men riktigt hur mycket<br />
denna bidragit med går inte att säga.<br />
– Vi visste ju om energislöseriet även om vi<br />
inte kunde avläsa den exakta energimängden,<br />
eftersom vi inte hade någon mätare, säger<br />
Sven-Gunnar Tegberger.<br />
OLIKA BEHOV TILLGODOSES<br />
Tidigare försörjdes Hagadals idrottshall<br />
med tillhörande omklädningsrum av ett aggregat,<br />
vilket gjorde att det blev för varmt i<br />
hallen. Simhallen och dess omklädningsrum<br />
försörjdes likaledes gemensamt. Den nya anläggningen<br />
styrs med hjälp av ett ombyggt<br />
och två nya aggregat med värmeåtervinning.<br />
Det första styr temperaturen till omkring 21<br />
grader i sporthallens omklädningsrum och<br />
skickar en del av den uppvärmda luften<br />
vidare genom ett eftervärmningsbatteri till<br />
simhallens omklädning som är 24 grader.<br />
Det ombyggda aggregatet betjänar enbart<br />
sporthallen, där temperaturen numera kan<br />
hållas lägre, runt 17,5 grader. Det tredje sköter<br />
luften i simhallen, där det är 30 grader varmt.<br />
Hagadal omfattar även en bordtennishall,<br />
som tillsammans med entréutrymmena försörjs<br />
av ett separat ventilationsaggregat.<br />
TROPIKFLÄKTAR I TAKET<br />
En fullträff är också de fyra tropikfläktarna<br />
i taket för några tusenlappar. På en månad<br />
hade de betalat sig! Fläktarna pressar ner<br />
den varma luft som samlas under taket. Efter<br />
en minuts gång ökar temperaturen vid<br />
golvet i simhallen med en hel grad! Det ger<br />
inte bara god komfort. Fläktarna ser till att<br />
32
luften inte blir stillastående och pressar ner<br />
fukten från innertaket.<br />
– Nu återstår ett fjärde ventilationsaggregat<br />
för bordtennishallen och kafeterian,<br />
skrattar Sven-Gunnar Tegberger. Det ligger<br />
i budgeten för <strong>20</strong>04. Antingen sparar man<br />
sig ur en kris eller också investerar man sig<br />
ur den. Inom kommunal förvaltning har det<br />
hittills bara varit spara som gäller. Vi får se<br />
vad som händer.<br />
Hagadal sportcentrum, Hultsfred<br />
Sportcentret innehåller simhall med 25-metersbassäng, en<br />
mindre undervisningsbassäng och en liten barnbassäng, vidare<br />
sportanläggning med sporthall, bordtennishall, friskotek,<br />
trendrum ( i dagsläget spinning) samt squashhall. Sportanläggningen<br />
används av den närliggande skolan dagtid och av<br />
allmänhet och föreningar kvällstid. Till sportcentret hör också<br />
ishockeyrink, tennisbanor och fotbollsplan.<br />
Bruksarea: 5 590 m 2<br />
Total energianvändning:<br />
3 070 MWh/år<br />
Total värmeanvändning (fjärrvärme): 2 100 MWh/år<br />
Total elanvändning:<br />
970 MWh/år<br />
Vattenförbrukning:<br />
14 800 m 3 /år<br />
varav varmvatten:<br />
7 000–8 000 m 3 /år<br />
Energianvändning/m 2 :<br />
550 kWh/år<br />
Antal besökare i badanläggningen: 75 000 personer/år<br />
Antal besökare i sportanläggningen: 130 000 personer/år<br />
Verksamheterna i kommunen har överlåtit<br />
uppgiften på de två parterna att på<br />
ett rationellt sätt jämföra abonnerad effekt<br />
med effekttoppar under året för var och en<br />
av fastigheterna. Vid behov justerar man den<br />
abonnerade effekten upp eller ner. Hänsyn<br />
tas också till eventuella tillbyggnader eller<br />
andra förändringar som kan komma att<br />
påverka elförbrukningen. Dygn med ovanligt<br />
höga effekttoppar analyseras avseende<br />
timvärdena och på så sätt kan man många<br />
gånger finna anledningen till den förhöjda<br />
effekten. Storkök vid lunchtid, t ex.<br />
KRAV I UPPHANDLING<br />
– När vi startade för några år sedan visade<br />
det sig att ett abonnemang översteg den uttagna<br />
effekten med en tredjedel, berättar<br />
Mats Bjerhammer på Bygg och förvaltning.<br />
Nu ligger vi optimalt för det behov vi har.<br />
– Att ha rätt effektabonnemangsvärde<br />
är ekonomiskt mest effektivt. Därför har<br />
vi den här rutinen som stående krav i våra<br />
upphandlingar, tillägger han.<br />
Rutiner för rätt effekt<br />
Ligger effektabonnemanget rätt i förhållande till energiförbrukningen?<br />
En gång om året görs en organiserad<br />
översyn i Höganäs kommun.<br />
En gång per år träffas avdelningen Bygg<br />
och förvaltning inom tekniska förvaltningen<br />
i Höganäs kommun och Höganäs Energi<br />
för att gemensamt se över de effektabonnemang<br />
som finns inom det kommunala<br />
fastighetsbeståndet. På så sätt kan man hålla<br />
nere den abonnerade effekten, och därmed<br />
också elkostnaderna, för kommunens olika<br />
verksamheter.<br />
Höganäs Energi AB<br />
TORNLYCKESKOLAN, 00980901<br />
Effekt<br />
Max kWh/h inom dygn<br />
År<br />
130<br />
1<strong>20</strong><br />
110<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
<strong>20</strong><br />
10<br />
Jan Feb Mar Apr Maj Jun Jul Aug Sep Okt Nov Dec<br />
Månad<br />
<strong>20</strong>02-11-29 09:02:23<br />
Maxvärde:<br />
122 kWh<br />
<strong>20</strong>01-03-01 kl 12<br />
Medelvärde<br />
68.56 kWh<br />
33
HUR GÅR JAG VIDARE?<br />
Osthyvel eller systemförändring, det är<br />
frågan. Hur ska jag kunna bedöma vilka<br />
effektiviseringar som är optimala hos<br />
just mig? Vem ska jag kontakta?<br />
EXPERTISEN<br />
Sparkraft<br />
Bakom den skrift du håller i handen står<br />
projektet Sparkraft. Projektet hjälper företag,<br />
organisationer, bostadsrättsföreningar,<br />
etc, att på olika sätt minska sin energianvändning.<br />
Projektet har initierats av DESS,<br />
Delegationen för Energiförsörjning i Sydsverige,<br />
vars uppgift är att verka för effektivare<br />
energianvändning, ökad användning av förnybara<br />
energislag samt bättre utnyttjande av<br />
det befintliga naturgasnätet.<br />
Sparkraftsprojektet riktar ena sidan till<br />
näringsliv, myndigheter och organisationer<br />
i landets 67 sydligaste kommuner. Den<br />
andra vänder sig mot hem, familj och skola.<br />
Projektet vill inspirera till långsiktig energihushållning<br />
i hela samhället, bl a genom<br />
ändrat beteende och ny teknik vid investeringar<br />
och underhåll.<br />
På hemsidan www.sparkraft.nu finns mer<br />
information. Du kan också ta kontakt med<br />
<strong>Energikontor</strong>en. Se adress på sista sidan.<br />
Regionala energikontor<br />
Vid de regionala energikontoren finns gedigen<br />
kunskap om energisystem och energieffektivisering.<br />
Kontoren utför energianalyser av<br />
industrier, lokaler och flerbostadshus. <strong>Energikontor</strong>en<br />
har ingen myndighetsfunktion<br />
utan arbetar fristående främst med energieffektivisering<br />
och för att öka användningen<br />
av förnybara energislag.<br />
<strong>Energikontor</strong>en initierar och samordnar<br />
projekt. På uppdrag av DESS driver <strong>Energikontor</strong><br />
<strong>Sydost</strong>, <strong>Energikontor</strong> Skåne och<br />
<strong>Energikontor</strong>et Halland projekt Sparkraft.<br />
De har hittills genomfört över <strong>20</strong>0 Sparkraftsanalyser<br />
i företag och har tillsammans<br />
med Linköpings Universitet genomfört industriprojekt<br />
Oskarshamn som utgör grunden<br />
i den här skriften.<br />
Högskolor och universitet<br />
Flera lärosäten har väl utvecklade kontakter<br />
på energiområdet med näringsliv och<br />
myndigheter. Där utvecklas kontinuerligt<br />
ny kunskap inom energiområdet.<br />
Göran Nilsson mäter effektuttaget (på motorn) i<br />
maskinen. De blå stängerna (t.v.) kan samla mätvärden,<br />
vilket ger en bild av variationen i effektuttaget.<br />
Kommunala energirådgivare<br />
Du kan naturligtvis alltid kontakta energirådgivaren<br />
i din kommun om råd och tips<br />
i energifrågor. På www.sparkraft.nu hittar<br />
du namn och adresser under menyn<br />
”Dialog/Kommunala energirådgivare”.<br />
34
VERKTYGEN<br />
Energiledningssystem för energianalys<br />
Miljöledningssystem och styrsystem för<br />
kvalitet är välkända och börjar bli väl inarbetade.<br />
Nu finns också ett energiledningssystem<br />
som har stora likheter med ISO 14000<br />
och ISO 9000. <strong>Energikontor</strong> <strong>Sydost</strong> har tagit<br />
fram ett verktyg som hjälper företag att rätt<br />
analysera sina energisystem och värdera om<br />
rätt energislag används ur kostnads- och energisynpunkt.<br />
Med hjälp av energiledningssystemet<br />
struktureras energiarbetet så att<br />
företagen kan minska energikostnader och<br />
miljöpåverkan, få bättre överblick och kontroll<br />
över energianvändningen och bättre<br />
underlag för investeringar och underhåll.<br />
Energiledningssystemet omfattar organisations-<br />
och ansvarsstruktur, utbildning,<br />
medvetenhet och kompetens, kommunikation<br />
och dokumentation samt energieffektiv<br />
verksamhetsstyrning. Systemets grundpelare<br />
utgörs av:<br />
• en energipolicy och kvantifierade<br />
energimål för verksamheten,<br />
• en konkret och tidsatt handlingsplan<br />
med tydligt ansvar för personer att<br />
genomföra åtgärder,<br />
• intern revision samt<br />
• uppföljning med korrigerande och förebyggande<br />
åtgärder om målen inte nås.<br />
Kalkylera med LCCenergi<br />
Sveriges Verkstadsindustrier har i samarbete<br />
med Statens Energimyndighet utarbetat en<br />
modell för upphandling. Metoden bygger<br />
på ett livscykeltänkande och syftar till att<br />
ge en god totalekonomi med hänsyn tagen<br />
till miljön. ”Kalkylera med LCCenergi” är<br />
tänkt som hjälpmedel vid upphandling av<br />
energikrävande utrustning. De teknikområden<br />
som behandlas är belysnings- och<br />
ljussystem, luftbehandlingssystem, kylsystem,<br />
krafttransformationer, motorer och<br />
frekvensomriktare, pumpsystem, storköksutrustning<br />
och tryckluftssystem.<br />
LCCenergi upplyser vidare om hur man<br />
genom mätning kan se till att upphandlad<br />
utrustning uppfyller ställda krav samt vilka<br />
avtalsområden som gäller.<br />
Tips på vägen<br />
Sparkraftsprojektet har upprättat en lathund över lönsamma<br />
sätt att spara energi i flerbostadshus och lokaler. Här listas<br />
48 olika åtgärder som grupperats efter pay-off-tid, från ett<br />
till fem år. Uppskattad besparingspotential och kostnad presenteras<br />
för varje åtgärd. Dessutom redovisas vilka åtgärder<br />
som kan förbättra inomhusmiljön, eftersom målet med energieffektivisering<br />
samtidigt är att ge inomhusmiljön ett lyft.<br />
”Lönsamma sätt att spara energi” kan rekvireras från<br />
Sparkrafts hemsida eller från <strong>Energikontor</strong>et Skåne.<br />
Heidi Norrström och Jan Sundqvist vid <strong>Energikontor</strong>et<br />
Halland är representanter för den samlade kunskap<br />
om energisystem och effektivisering som finns vid de<br />
regionala energikontoren.<br />
35
<strong>Energikontor</strong> <strong>Sydost</strong><br />
P.G. Vejdes väg 15, 351 96 Växjö<br />
Tel 0470-72 33 <strong>20</strong><br />
Fax 0470-77 89 40<br />
info@energikontor-so.com<br />
<strong>Energikontor</strong>et Skåne<br />
Box 53, 221 00 Lund<br />
Tel 046-71 99 54<br />
Fax 046-71 99 30<br />
per.qvistback@skane.komforb.se<br />
<strong>Energikontor</strong>et Halland<br />
Falkenerarevägen 42, 311 36 Falkenberg<br />
Tel 0346- 592 30<br />
Fax 0346- 589 85<br />
info@energihalland.se<br />
Dess, Delegationen för<br />
Energiförsörjning i Sydsverige<br />
Verksam 1997-<strong>20</strong>02<br />
www.sparkraft.nu<br />
DESS – Delegationen för Energiförsörjning i Sydsverige<br />
var en statlig myndighet som hade till uppgift att stödja en<br />
långsiktig och hållbar energiförsörjning i södra Sverige.<br />
DESS fick sitt uppdrag genom ett riksdagsbeslut 1997 och<br />
upphörde <strong>20</strong>02-12-31.<br />
DESS valde att samarbeta med <strong>Energikontor</strong>en i Halland,<br />
Skåne och Sydöstra Sverige inom energieffektiviseringsarbetet.<br />
Kontoren har bildats inom ramen för ett EU-program.<br />
År <strong>20</strong>00 startade en bred energisparkampanj till hushållen<br />
i Sydsverige. Kampanjen fick namnet<br />
”Släck efter dig”. Kampanjeffekten har<br />
faktiskt överträffat alla förväntningar.<br />
59% av hushållen uppgav att de under det<br />
senaste året gjort någon förändring i sitt<br />
beteende med avsikt att spara energi.<br />
Det innebär alltså att din personal är<br />
motiverad för energi- och miljöbesparingar.<br />
Parallellt med detta arbete har energikontoren kartlagt och<br />
initierat energisparåtgärder inom industri och fastighetsförvaltning.<br />
Över tvåhundra företag har hittills deltagit.<br />
Delar av resultatet från detta arbete presenteras här.<br />
36<br />
Produktion: Boggi Reklambyrå Text: Anne Laquist Foto: Mats Samuelsson, Tom Bengtsson (sid 35)