Välfärdsredovisning 2012.pdf - Lysekils kommun
Välfärdsredovisning 2012.pdf - Lysekils kommun
Välfärdsredovisning 2012.pdf - Lysekils kommun
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
LYSEKILS KOMMUN<br />
<strong>Välfärdsredovisning</strong> 2012
Vi behöver kunskap om hur <strong>Lysekils</strong><br />
<strong>kommun</strong>s befolkning mår<br />
<strong>Välfärdsredovisning</strong> är inget nytt. Vi kan hitta redovisningar över befolkningens<br />
hälsotillstånd som är mer än 100 år gamla genom att titta<br />
i databaser innehållande gamla provinsialläkarbetättelser. Visst skiljer<br />
sig berättelserna åt men man kan hitta många likheter också.<br />
År 1887 beskriver provinsialläkaren Otto Loenbohm hur det står till<br />
med befolkningens mat- och dryckesvanor. Otto beskrev också hur<br />
<strong>Lysekils</strong> arbetsmarknad såg ut samt bostads- och utbildningsförhållanden.<br />
Genom att läsa dessa berättelser får vi en historisk bild över vilka<br />
folkhälsofrågor som var viktiga förr men vi ser också hur vårt samhälle<br />
utvecklats till det bättre över tid.<br />
Vi politiker behöver kunskap om befolkningens livsvillkor och hälsa<br />
för att kunna fortsätta verka för att utveckla och förbättra folkhälsan i<br />
<strong>Lysekils</strong> <strong>kommun</strong>. Vi behöver bra faktaunderlag för att kunna fatta bra<br />
beslut och därför är välfärdsredovisningen ett viktigt dokument.<br />
För oss politiker är det viktigt att befolkningen i <strong>Lysekils</strong> <strong>kommun</strong><br />
mår bra och har en god hälsa. Alla människor har lika värde och varje<br />
individ ska ha möjlighet att nå en god hälsa och livskvalitet. Vi vill att<br />
man ska må gott i den närmiljö man befinner sig i. Då är chansen stor<br />
att man väljer att bo kvar i Lysekil.<br />
Folkhälsopolitiska rådet hoppas att välfärdsredovisningen du har i din<br />
hand ska både vara ett kunskapsunderlag men också ett underlag för<br />
dialog i den nämnd, förvaltning, verksamhet eller organisation där du<br />
befinner dig.<br />
Yngve Larsson<br />
Ordförande i Folkhälsopolitiska rådet
INNEHÅLLS<br />
FÖRTECKNING<br />
Innehållsförteckning<br />
Välfärdsöversikt 1<br />
Nationella trender 1<br />
Välfärden i Lysekil 1<br />
<strong>Välfärdsredovisning</strong> och folkhälsa i Lysekil 2<br />
Folkhälsa 2<br />
Folkhälsa och samhällsekonomi 3<br />
Folkhälsoarbete i Lysekil 3<br />
<strong>Välfärdsredovisning</strong> 4<br />
<strong>Lysekils</strong> <strong>kommun</strong>s befolkning 5<br />
Folkmängd och befolkning 5<br />
Familjer 6<br />
In- och utflyttade 6<br />
Medellivslängd 7<br />
Nationellt målområde 1<br />
Delaktighet och inflytande i samhället 8<br />
Valdeltagande 8<br />
Förstagångsväljare 9<br />
Jämställdhet 9<br />
Föräldrapenning 10<br />
Medelinkomst 10<br />
Föreningssammankomster 11<br />
Nationellt målområde 2<br />
Ekonomiska och sociala förutsättningar 12<br />
Utbildning 12<br />
Arbetslöshet 13<br />
Ekonomiskt bistånd 13<br />
Hög och låg inkomst 14<br />
Familjer med låga inkomster 15<br />
Anmälda brott 16<br />
Nationellt målområde 3<br />
Barns och ungas uppväxtvillkor 17<br />
Behörighet gymnasiet 17<br />
Barn i ekonomiskt utsatta hushåll 17<br />
Personaltäthet förskola 18<br />
Skoltrivsel 19<br />
Skolk 19<br />
Skolelevers hälsa/trötthet 20
Innehållsförteckning<br />
INNEHÅLLS<br />
FÖRTECKNING<br />
Nationellt målområde 4<br />
Hälsa i arbetslivet 21<br />
Ohälsotalet/sjukpenningtalet 21<br />
Arbetsskador 22<br />
Nationellt målområde 5<br />
Miljöer och produkter 23<br />
Skador och förgiftningar 23<br />
Höftledsfrakturer 23<br />
Självmord/Suicid 24<br />
Nationella målområden 6 och 7<br />
Hälsofrämjande hälso- och sjukvård<br />
samt skydd mot smittspridning 25<br />
Fysisk aktivitet på recept 25<br />
Tandhälsa 26<br />
Barnvaccinationer 26<br />
Nationellt målområde 8<br />
SEXUALITET OCH REPRODUKTIV HÄLSA 27<br />
Medelåldern vid första barnets födelse 27<br />
Aborter 28<br />
Nationella målområden 9 och 10<br />
Fysisk aktivitet samt matvanor och livsmedel 29<br />
Fysiskt aktiva 29<br />
Betyg idrott och hälsa 30<br />
Intag av frukt och grönt 31<br />
Amning 31<br />
Hjärtinfarkt 32<br />
Övervikt och fetma 33<br />
Nationellt målområde 11<br />
TOBAK, ALKOHOL, NARKOTIKA, DOPING<br />
OCH SPEL 34<br />
Tobak 35<br />
Alkohol 36<br />
Narkotika 38<br />
Överdrivet spelande 39
VÄLFÄRDSÖVERSIKT<br />
Välfärdsöversikt<br />
Hälsan i Sverige mätt som medellivslängd har förbättrats under<br />
många årtionden, och många hälsoproblem har minskat över<br />
tid. Det övergripande målet för folkhälsan är ”att skapa samhälleliga<br />
förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela<br />
befolkningen”. Detta mål är enligt Folkhälsopolitisk rapport inte<br />
uppnått då ett stort folkhälsoproblem kvarstår; en mer jämlik<br />
hälsa.<br />
Nationella trender<br />
Nationella mätningar över tid visar att personer med låg utbildning<br />
eller låg inkomst har kortare medellivslängd och uppger en sämre<br />
hälsa än den övriga befolkningen. Kvinnors självrapporterade hälsa<br />
är generellt sämre än mäns, medan män har kortare medellivslängd<br />
än kvinnor. Personer med funktionsnedsättning, utländsk bakgrund<br />
eller hbt-identitet rapporterar också en sämre hälsa än övriga befolkningen.<br />
När det gäller ”goda livsvillkor” och ”hälsofrämjande livsmiljöer<br />
och levnadsvanor” har inga betydande förbättringar skett under<br />
perioden 2004-2009. Utvecklingen har däremot varit positiv när det<br />
gäller alkohol och tobak (Folkhälsopolitisk rapport 2010).<br />
Välfärden i <strong>Lysekils</strong> <strong>kommun</strong><br />
Skillnaderna mellan Lysekil och riket är inte särskilt stora men det finns<br />
alltid tendenser som är viktiga att beakta. De socioekonomiska faktorerna,<br />
som till exempel utbildningsnivå, arbetslöshet och befolkningens<br />
inkomst är av stor betydelse för en <strong>kommun</strong>.<br />
”De faktorer som orsakar ohälsa<br />
inom folkhälsoområdet är alla<br />
möjliga att påverka genom<br />
politiska beslut och individuella<br />
val.”<br />
Folkhälsopolitisk rapport 2010<br />
Utbildningsnivån i Lysekil är lägre jämfört med riket. Arbetslösheten,<br />
både den totala och ungdomsarbetslösheten, var under 2012 sammanfattningsvis<br />
något lägre än riket.<br />
Ohälsotalet, liksom sjukpenningtalet, har minskat avsevärt över tid men<br />
Lysekil har fortfarande högre siffror jämfört med riket.<br />
Många elever klarar grundskolan med godkänt i kärnämnena vilket innebär<br />
behörighet till gymnasiet. En avklarad skolgång är en mycket viktig<br />
faktor för framtida hälsa.<br />
<strong>Lysekils</strong> har, liksom riket som helhet, en stor utmaning i att förbättra<br />
jämlikheten i hälsa. Bland utrikesfödda är arbetslösheten högre vilket<br />
också leder till att andelen barn med utländsk bakgrund som lever i<br />
ekonomiskt utsatta hushåll är högre jämfört med barn som har svensk<br />
bakgrund.<br />
Skillnaderna mellan män och kvinnors inkomst är särskilt stora i Lysekil<br />
jämfört med riket. Kvinnor har generellt bättre levnadsvanor än män vilket<br />
gäller för så väl motionsvanor, matvanor och alkoholvanor. Samtidigt<br />
är kvinnor mer sjuka än män.<br />
1 Välfärdsöversikt• VÄLFÄRDSREDOVISNING 2012
<strong>Välfärdsredovisning</strong> och folkhälsa<br />
i Lysekil<br />
VÄLFÄRDSREDO-<br />
VISNING OCH FOLK-<br />
HÄLSA I LYSEKIL<br />
Den <strong>kommun</strong>ala vardagen med beslut och verksamheter påverkar<br />
befolkningens välfärd, livskvalitet och levnadsvillkor. En god<br />
hälsa har inte bara betydelse för enskilda människors välbefinnande<br />
och livskvalitet, utan även för samhällsekonomin.<br />
Folkhälsa<br />
Folkhälsoarbete syftar till att förbättra hela befolkningens hälsa och<br />
bedrivs på samhällsnivå snarare än på grupp- och individnivå. Ytterst<br />
handlar folkhälsa om i vilket samhälle vi vill leva. Förutsättningarna för<br />
en god hälsa påverkas av livsvillkoren, exempelvis utbildning, sysselsättning,<br />
ekonomiska villkor och tillgång till hälso- och sjukvård. De påverkas<br />
också av den omgivande livsmiljön, fysisk och psykosocial, där vi bor,<br />
arbetar och tillbringar vår fritid samt av individernas egna val och levnadsvanor.<br />
Sveriges riksdag har antagit ett nationellt folkhälsomål. Det övergripande<br />
nationella folkhälsomålet är att skapa samhälleliga förutsättningar<br />
för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Detta mål har sedan<br />
delats upp i elva nationella målområden:<br />
1 Delaktighet och inflytande i samhället<br />
2 Ekonomiska och sociala förutsättningar<br />
3 Barns och ungas uppväxtvillkor<br />
4 Hälsa i arbetslivet<br />
5 Miljöer och produkter<br />
6 Hälsofrämjande hälso- och sjukvård<br />
7 Skydd mot smittspridning<br />
8 Sexualitet och reproduktiv hälsa<br />
9 Fysisk aktivitet<br />
10 Matvanor och livsmedel<br />
11 Tobak, alkohol, narkotika, doping och spel.<br />
HÄLSA är en resurs i vardagen<br />
Hälsa skapas där människor<br />
tillbringar sitt vardagsliv, där de<br />
utbildas, arbetar, leker och lever.<br />
Västra Götalandsregionens folkhälsopolitiska policy innehåller sex utmaningar<br />
för folkhälsan. Dessa utmaningar handlar om att skapa förutsättningar<br />
för:<br />
• Jämlika och jämställda livsvillkor<br />
• Trygga och goda uppväxtvillkor<br />
• Livslångt lärande<br />
• Ökat arbetsdeltagande<br />
• Åldrande med livskvalitet<br />
• Goda levnadsvanor<br />
FOLKHÄLSA är ett mål för<br />
samhället.<br />
Folkhälsa handlar om befolkningens<br />
hälsoläge, hälsans utveckling och<br />
fördelningen av hälsa mellan olika<br />
grupper och områden<br />
i <strong>kommun</strong>en/samhället.<br />
VÄ L FÄ R D S R E D OV I S N I N G 2 0 12 • <strong>Välfärdsredovisning</strong> och folkhälsa i Lysekil 2
VÄLFÄRDSREDO-<br />
VISNING OCH FOLK-<br />
HÄLSA I LYSEKIL<br />
Folkhälsa och samhällsekonomi<br />
Ohälsosamma levnadsvanor och olycksfall kostar samhället minst 120<br />
miljarder kronor per år. Hälften av kostnaderna är en följd av förlorad<br />
produktion relaterad till sjukfrånvaro och för tidig död. En fjärdedel är<br />
kostnader för hälso- och sjukvård, läkemedel och rehabilitering. resterande<br />
fjärdedel är knutet till bland annat räddningstjänst och kriminalvård.<br />
Investeringar i åtgärder för bättre folkhälsa skapar samhällsekonomiska<br />
kostnader i nutid medan vinsterna kommer på lång sikt. Offentliga<br />
sektorns fokusering på styrning och uppföljning för kortare tidsperioder,<br />
som budgetår och mandatperioder, innebär svårigheter för<br />
finansiering av förebyggande arbete. Vinsterna kommer långt senare<br />
och ofta inte i form av intäkter utan som uteblivna kostnader. Det förebyggande<br />
arbetet skapar med andra ord en kostnadspuckel som sedan<br />
övergår till en vinst i form av en friskare och mer produktiv befolkning<br />
(Folkhälsopolitisk rapport 2010).<br />
Folkhälsoarbete i Lysekil<br />
Folkhälsoarbetet i <strong>Lysekils</strong> <strong>kommun</strong> sker, precis som i övriga Fyrbodal,<br />
till stor del på strategisk nivå. Det är folkhälsopolitiska rådet som<br />
beslutar om prioriterade folkhälsoinsatser i <strong>Lysekils</strong> <strong>kommun</strong>. I rådet<br />
ingår politiker från samtliga <strong>kommun</strong>ala nämnder samt Hälso- och<br />
sjukvårdsnämnden i norra Bohuslän. Rådet sammanträder minst fyra<br />
gånger per år och har i uppdrag att bevaka folkhälsoläget i <strong>kommun</strong>en.<br />
KARTLÄGGA<br />
HÄLSOLÄGET<br />
UPPFÖLJNING<br />
MÅL<br />
Tydliga/mätbara<br />
ATT FUNDERA ÖVER<br />
GENOMFÖRANDE<br />
Samverkan/processer<br />
STRATEGIER<br />
För att nå målen<br />
Förebyggande insatser<br />
kostar pengar idag men ger<br />
lägre utgifter i framtiden. När<br />
<strong>kommun</strong>er investerar i tidiga<br />
förebyggande åtgärder är det<br />
ofta andra samhällsaktörer<br />
som får minskade kostnader.<br />
Hur hanterar vi det?<br />
Genom <strong>kommun</strong>ens mål och kvalitetsarbete implementeras folkhälsomålen<br />
som en del i <strong>kommun</strong>ens ordinarie arbete. Folkhälsoarbetet<br />
berör alla <strong>kommun</strong>ens verksamheter på olika sätt och beroende på<br />
vilka prioriteringar som folkhälsopolitiska rådet gjort.<br />
3 <strong>Välfärdsredovisning</strong> och folkhälsa i Lysekil • VÄ L FÄ R D S R E D OV I S N I N G 2 0 12
Det är inte bara <strong>kommun</strong>ens verksamheter som bedriver folkhälsoarbete.<br />
Även vårdaktörer, myndigheter, ideella organisationer, föreningsliv<br />
och studieförbund är viktiga aktörer. Därför sker samverkan<br />
kontinuerligt så att <strong>kommun</strong>en tillsammans med andra aktörer<br />
kan skapa processer för att förbättra folkhälsan i Lysekil.<br />
Hur använder ni välfärdsredovisningen<br />
i er verksamhet<br />
eller era politiska diskussioner?<br />
VÄLFÄRDSREDO-<br />
VISNING OCH FOLK-<br />
HÄLSA I LYSEKIL<br />
Folkhälsoarbetet följs årligen upp i folkhälsopolitiska rådet samt i<br />
Hälso- och sjukvårdsnämnden i norra Bohuslän.<br />
I arbetsprocesserna kring folkhälsoarbetet finns en tjänsteman,<br />
folkhälsosamordnaren, som på uppdrag av folkhälsopolitiska rådet<br />
samordnar och utvecklar det strategiska folkhälsoarbetet.<br />
<strong>Välfärdsredovisning</strong><br />
<strong>Välfärdsredovisning</strong>en är en bred beskrivning av <strong>kommun</strong>befolkningens<br />
levnadsvillkor och hälsa ur ett välfärdsperspektiv. Syftet med välfärdsredovisningen<br />
är att utgöra underlag för politiska beslut kopplat till den<br />
<strong>kommun</strong>ala budget- och planeringsprocessen. Genom att utgå från<br />
lokala data kan prioriteringar, beslut och insatser ta hänsyn till behov<br />
och utsatta grupper i befolkningen.<br />
Redovisningen består av ett antal basnyckeltal som är gemensamma<br />
för FyrBoDals <strong>kommun</strong>er. Dessa kompletteras med nyckeltal knutna till<br />
lokala prioriteringar. De utvalda nyckeltalen beskriver viktiga faktorer<br />
för folkhälsan och är sådana som på olika sätt är påverkbara, inte minst<br />
genom politiska beslut. Den statistik som pre senteras är i första hand<br />
från offentliga källor och den senast tillgängliga.<br />
ATT FUNDERA ÖVER<br />
VÄ L FÄ R D S R E D OV I S N I N G 2 012 • <strong>Välfärdsredovisning</strong> och folkhälsa 4
LYSEKILS BEFOLK-<br />
NING<br />
<strong>Lysekils</strong> befolkning<br />
Genom att dyka ner djupare i <strong>kommun</strong>ens befolkningsstruktur<br />
kan man få bättre förståelse för Lysekil och övrig statistik som<br />
presenteras i välfärdsredovisningen. Med bakgrundsfakta om demografiska<br />
skillnader mellan grupper i befolkningen kan ojämlikheter<br />
tydligare urskiljas. Därför presenteras här fakta bland annat<br />
om ålder- och könsfördelning, befolkningsantal, befolkning med<br />
utländsk bakgrund samt medellivslängd.<br />
Folkmängd och befolkning<br />
Folkmängden i Lysekil var den 31 december 2012 14 396 invånare varav<br />
7195 kvinnor och 7201 män.<br />
Under 2012 föddes 136 barn varav 71 flickor och 65 pojkar. 163 personer<br />
avled under året. Det innebär ett negativt födelseöverskott under 2012<br />
på -27 personer.<br />
Befolkningen i Lysekil<br />
Andel i olika åldersgrupper 2012<br />
80+ år<br />
65-79 år<br />
45-64 år<br />
Diagram 1<br />
Andel av befolkningen i olika<br />
åldersgrupper 2012.<br />
Källa: SCB. Offentlig statistik.<br />
Befolkningsstatistik 2012.<br />
25-44 år<br />
18-24 år<br />
7-17 år<br />
0-6 år<br />
0 5 10 15 20 25 30 35 40 45 50<br />
0-6 år 7-17 år 18-24 år 25-44 år 45-64 år 65-79 år 80+ år<br />
Andel 6,5 11 8 19 29 19 7,5<br />
Diagram 1<br />
26 procent av <strong>Lysekils</strong> befolkning är 65 år eller äldre. Motsvarande siffra<br />
för riket är 19,1 procent. Kvinnor lever i genomsnitt längre än män och i<br />
åldersgruppen 85 år och uppåt finns betydligt fler kvinnor än män.<br />
I åldersgruppen 0-17 år har Lysekil en lägre andel personer (17,4%) jämfört<br />
med regionen (20,1%) och riket (20,2%).<br />
Detta gör att medelåldern i Lysekil är 46,2 år medan så väl regionens som<br />
rikets motsvarande siffror är 41 år.<br />
Lysekil har en lägre andel utrikesfödda (10,1%) jämfört med regionen<br />
(15,3%) och riket (15,4%). De senaste fem åren har andelen utrikesfödda<br />
ökat med lite drygt en procent. Majoriteten av de utrikesfödda kommer<br />
från nordiska länder eller övriga Europa.<br />
5 <strong>Lysekils</strong> befolkning • VÄ L FÄ R D S R E D OV I S N I N G 2 012
Familjer<br />
Både gifta, sammanboende och ensamstående föräldrar räknas som familjer.<br />
Barnen ska vara högst 17 år.<br />
LYSEKILS BEFOLK-<br />
NING<br />
Familjer efter antal barn<br />
Lysekil 2011<br />
Antal familjer<br />
9 000<br />
8 000<br />
7 000<br />
6 000<br />
5 000<br />
4 000<br />
3 000<br />
2 000<br />
1 000<br />
0<br />
0 barn 1 barn 2 barn 3 barn 4 barn eller fler Totalt<br />
2011<br />
Lysekil 6 219 647 594 160 47 7673<br />
Diagram 2<br />
Familjer efter antal barn, region<br />
och år. (2011).<br />
Källa: Statens Folkhälsoinstitut.<br />
Kommunala Basfakta<br />
Diagram 2<br />
Majoriteten av familjerna i Lysekil har inte barn. Näst vanligast är familjer<br />
med ett och två barn.<br />
In- och utflyttningar<br />
En viktig målsättning för Lysekil är att fler invånare stannar kvar i <strong>kommun</strong>en<br />
men också att fler flyttar in.<br />
Diagram 3<br />
Flyttningar efter region, ålder,<br />
kön, tabellinehåll och tid. Årsstatistik<br />
2012.<br />
Källa: SCB. Offentlig statistik<br />
140<br />
120<br />
100<br />
Antal personer som flyttat in- och ut från Lysekil<br />
2012 uppdelat på kön och olika åldersgrupper<br />
Antal<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
Inflyttade Utflyttade Inflyttade Utflyttade Inflyttade Utflyttade Inflyttade Utflyttade Inflyttade Utflyttade Inflyttade Utflyttade<br />
15-24 år 25-34 år 35-44 år 45-54 år 55-64 år 65 - år<br />
Kvinnor 71 126 64 74 38 38 36 31 39 26 32 28<br />
Män 78 75 77 80 47 45 33 20 40 18 41 31<br />
Diagram 3<br />
Under 2012 flyttade 707 personer till Lysekil och 689 personer flyttade<br />
från Lysekil. Det innebär ett positivt flyttnetto på + 18 personer.<br />
Flest inflyttade och utflyttade finns i åldersgruppen 25-34 år.<br />
VÄLFÄRDSREDOVISNING 2012 • <strong>Lysekils</strong> befolkning 6
LYSEKILS BEFOLK-<br />
NING<br />
Medellivslängd<br />
Medellivslängd är ett övergripande mått som ofta används för att beskriva<br />
befolkningens hälsa. Medellivslängden kan betraktas som en summering<br />
av goda villkor, levnadsvanor och hälsa under hela livet. Faktorer som<br />
påverkar livslängden finns på övergripande samhällsnivå, som generella<br />
förutsättningar för ett gott liv, men också på individnivå, genom enskilda<br />
individuella val som till exempel tobaks- och matvanor.<br />
En ökad livslängd betyder emellertid inte per automatik också ökad hälsa<br />
och frånvaro av sjukdomar. I Sverige ser man att den mindre allvarliga<br />
ohälsan ökat de senaste 20 åren, samtidigt som också livslängden ökat.<br />
Ålder<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Medellivslängd 2007-2011<br />
Förväntad medellivslängd vid födseln. Medelvärde för perioden.<br />
Lysekil, Norra Bohuslän, Regionen och riket<br />
Lysekil Sotenäs Munkedal Tanum Orust Strömstad<br />
Västra<br />
Götalands<br />
län<br />
Män 79,5 80,1 80,1 78,8 80,5 78,7 79,4 79,3<br />
Kvinnor 82,9 83 82,2 83,1 84,3 83,3 83,3 83,3<br />
Riket<br />
Diagram 4. Förväntad medellivslängd<br />
vid födseln. Medelvärde<br />
för perioden 2007-2011.<br />
Källa: Statens Folkhälsoinstitut.<br />
Kommunala basfakta.<br />
ATT FUNDERA ÖVER<br />
Diagram 4<br />
Medellivslängden bland så väl kvinnor som män i Lysekil ligger väldigt<br />
nära rikets siffror. Männen ligger något över snittet för riket medan<br />
kvinnorna ligger något under. Högsta förväntade medellivslängden<br />
bland <strong>kommun</strong>erna i norra Bohuslän har man på Orust. Kvinnor har<br />
generellt sett en högre medellivslängd än män.<br />
Sedan början av 2000-talet har den förväntade medellivslängden bland<br />
män stigit med nästan tre år. Kvinnors förväntade medellivslängd har<br />
också ökat men inte lika mycket som männens.<br />
Medellivslängden stiger och<br />
det blir allt fler äldre i befolkningen.<br />
Hur ser vi till att lägga mer<br />
liv till åren och inte enbart år<br />
till livet?<br />
Hur skapar vi livskvalitet och<br />
hälsa på äldre dar?<br />
7 VÄLFÄRDSREDOVISNING 2012 • <strong>Lysekils</strong> befolkning
Delaktighet och inflytande<br />
i samhället<br />
Delaktighet och inflytande är en av de mest grundläggande förutsättningarna<br />
för människors hälsa. Alla har rätt till delaktighet<br />
och inflytande oavsett kön, etnisk eller religiös tillhörighet, funktionsnedsättning,<br />
sexuell läggning eller ålder. Brist på inflytande<br />
och möjligheter att påverka den egna livssituationen har ett starkt<br />
samband med ohälsa.<br />
1<br />
NATIONELLT<br />
MÅLOMRÅDE<br />
Att minska utanförskap är ett centralt mål nationellt. Insatser kan<br />
genomföras på flera samhällsnivåer och av olika aktörer inom den<br />
offentliga, privata och ideella sektorn.<br />
Valdeltagande<br />
Ett högt valdeltagande är viktigt för en levande demokrati. Valdeltagandet<br />
är centalt för att ge de valda politikerna ett starkt mandat som folkets<br />
företrädare och även för att medborgarna ska vara delaktiga i olika samhällsfrågor<br />
och inte ställas utanför.<br />
Det finns statistiska samband mellan låg delaktighet i allmänna val och<br />
sämre självskattad hälsa.<br />
100<br />
Röstande i riksdags respektive <strong>kommun</strong>fullmäktigevalet<br />
Andel (%) av befolkningen i riket och Lysekil 2006 och 2010<br />
Andel (%)<br />
Diagram 5<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
2006 2010 2006 2010<br />
riket<br />
Lysekil<br />
Riksdagsval 82 85 82 84<br />
Kommunfullmäktige 79 82 80 82<br />
Valdeltagandet i Lysekil ökade vid senaste valet precis som i riket. Lysekil<br />
ligger på i stort sett samma valdeltagande som riket.<br />
Diagram 5. Andel röstande i<br />
riksdags respektive <strong>kommun</strong>fullmäktigevalet<br />
2006 och 2009.<br />
Källa: Valmyndigheten<br />
ATT FUNDERA ÖVER<br />
Finns det grupper i befolkningen<br />
som i mindre<br />
utsträckning än andra röstar<br />
eller lägger medborgarförslag/skriver<br />
inlägg?<br />
Hur arbetar vi för att nå<br />
dessa grupper?<br />
VÄ L FÄ R D S R E D OV I S N I N G 2 012 • Delaktighet och inflytande 8
Förstagångsväljare<br />
Ett högt antal förstagångsväljare kan vittna om goda kunskaper i demokrati<br />
och visar ett starkt stöd för demokrativärden. Man har sett att lättillgänglig<br />
information via webben och möjlighet till förtidsröstning påverkat<br />
valdeltagandet positivt bland förstagångsväljarna. 6,6 % av de röstande i<br />
Lysekil var förstagångsväljare jämfört med 7,1 % i riket.<br />
Jämställdhet<br />
Jämställdhet är rättvisa, demokrati och delaktighet. Kvinnor och män ska<br />
ha samma makt att forma samhället såväl som sina egna liv. Det förutsätter<br />
lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter inom livets alla områden<br />
(SKL). Saker som indikerar jämställdheten mellan män och kvinnor är bland<br />
annat uttagen föräldrapenning, inkomstskillnader och könsfördelningen i<br />
beslutande organ.<br />
Föräldrapenningen har till syfte att möjliggöra för både kvinnor och<br />
män att kombinera förvärvsarbete och studier med familjeliv. Andelen<br />
män som är föräldralediga har ökat kontinuerligt sedan början av<br />
2000-talet vilket är en viktig faktor för ökad jämställdhet.<br />
Tabell 1<br />
Föräldraförsäkring<br />
Källa: Försäkringskassan<br />
Ledamöter i Fullmäktige<br />
Källa: www.lysekil.se<br />
Medelinkomst<br />
Källa: SCB<br />
Uttag av föräldraförsäkring<br />
uttagna nettodagar (Försäkringskassan)<br />
Antal ledamöter i <strong>kommun</strong>styrelsen<br />
(inom parentes ordinarie ledamöter)<br />
Tabell 1<br />
Män<br />
Kvinnor<br />
22,1% 77,9%<br />
18 (9) 4 (2)<br />
Medellinkomst (SCB) 284 270 197 563<br />
Skillnaden mellan kvinnor och män är stora. När det gäller uttag av<br />
föräldrapenning följer Lysekil riket ganska väl (se diagram 6). I norra<br />
Bohuslän är Orust den <strong>kommun</strong> där männen tar ut mest föräldraledigt<br />
(25,8%). Näst efter Orust kommer Lysekil.<br />
Lysekil har få kvinnor i <strong>kommun</strong>styrelsen. Antalet kvinnor i <strong>kommun</strong>fullmäktige<br />
är dock något fler (16 av 41 fullmäktigeledamöter är<br />
kvinnor).<br />
Även skillnaden i medellinkomst är stor mellan män och kvinnor i<br />
Lysekil (se jämförelser i diagram 7).<br />
9 Delaktighet och inflytande i samhället • VÄ L FÄ R D S R E D OV I S N I N G 2 012
Föräldrapenning<br />
Mäns andel av uttagna nettodagar 2001-2012<br />
Andel (%)<br />
50<br />
45<br />
40<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012<br />
Lysekil 14,1 13,9 16,4 18,7 18,7 20,7 20,8 22,3 21,5 23,5 22,8 22,1<br />
Riket 13,8 15,5 17,2 18,7 19,5 20,6 20,8 21,5 22,3 23,1 23,7 24,4<br />
Diagram 7<br />
Föräldrapenning - andel uttagna<br />
nettodagar.<br />
Källa: Försäkringskassan.<br />
Diagram 6<br />
Mäns andel uttagna nettodagar har ökar kontinuerligt i så väl Lysekil<br />
som i riket med undantag från 2012 då det minskat något i Lysekil.<br />
Skillnaderna mellan <strong>kommun</strong>erna i Norra Bohuslän är små. I Lysekil<br />
och på Orust tar männen i ut marginellt mer föräldraledigt.<br />
Medelinkomst<br />
Sammanräknad förvärvsinkomst<br />
Medelinkomst för kvinnor och män i Lysekil, norra Bohuslän, Västra Götaland och riket 2010<br />
Kr<br />
350 000<br />
300 000<br />
250 000<br />
200 000<br />
150 000<br />
Diagram 8<br />
Sammanräknad förvärvsinkomst.<br />
Medelinkomst 2010 i<br />
Lysekil, norra Bohuslän, Västra<br />
Götaland och riket.<br />
Källa: SCB Offentlig statistik<br />
100 000<br />
50 000<br />
0<br />
Lysekil Sotenäs Munkedal Tanum Strömstad Orust<br />
Västra<br />
Götaland<br />
Kvinnor 197 563 201 913 189 029 193 741 205 030 204 698 211 441 216 309<br />
Män 284 270 291 716 249 855 250 214 248 830 285 495 288 996 294 995<br />
riket<br />
Diagram 7<br />
Medelinkomsten i Lysekil är något lägre jämfört med riket vilket gäller<br />
för så väl kvinnor som män. Lysekil och Sotenäs har relativt stora skillnader<br />
mellan kvinnors och mäns medelinkomster jämfört med Munkedal,<br />
Tanum och Strömstad.<br />
VÄ L FÄ R D S R E D OV I S N I N G 2 012 • Delaktighet och inflytande i samhället 1 0
Föreningssammankomster<br />
Studier visar att engagemang i föreningsliv och ideella organisationer har<br />
en positiv påverkan på hälsan. Personer som är ideellt engagerade uppger<br />
sig bland annat i mindre grad ensamma och har en högre självskattad<br />
hälsa än de som inte är engagerade i ideellt arbete (ref. Frivilliga insatser<br />
och hälsa. FHI (2005). Detta gäller för så väl idrottsföreningar, kultur- och<br />
intresseföreningar som andra ideella organsiationer.<br />
Antal föreningssammankomster<br />
Lysekil 2005-2012<br />
Diagram 9<br />
Föreningssammankomster.<br />
Idrottsföreningar och övriga<br />
föreningar.<br />
Källa: <strong>Lysekils</strong> <strong>kommun</strong>. Fritid.<br />
14000<br />
12000<br />
10000<br />
8000<br />
6000<br />
13273 13261<br />
12842<br />
12272<br />
11505<br />
9377<br />
7894<br />
7032<br />
Föreningssammankomster<br />
4000<br />
2000<br />
0<br />
2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012<br />
Diagram 9<br />
Antalet föreningssammankomster i Lysekil har minskat drastiskt över<br />
tid. Mellan 2009 och 2012 har antalet föreningssammankomster minskat<br />
särskilt mycket.<br />
Ovanstående data beskriver ungdomsföreningar som söker <strong>kommun</strong>alt<br />
föreningsbidrag. En anledning till minskningen är dels att antalet barn i<br />
Lysekil minskat men det finns också indikationer på att färre barn och<br />
ungdomar är föreningsaktiva idag jämfört med tidigare.<br />
ATT FUNDERA ÖVER<br />
Hur värnar vi om föreningslivet<br />
i Lysekil?<br />
Varför har antalet föreningssammankomster<br />
minskat så<br />
drastiskt de senaste åren?<br />
11 Delaktighet och inflytande i samhället • VÄ L FÄ R D S R E D OV I S N I N G 2 011
Ekonomiska och<br />
sociala förutsättningar<br />
Ekonomisk och social trygghet är en av de mest grundläggande<br />
förutsättningarna för en god hälsa på lika villkor. Det<br />
finns ett tydligt samband mellan ekonomiska och sociala<br />
förutsättningar, trygghet, jämlikhet i levnadsvillkor, jämställdhet<br />
och en god folkhälsa.<br />
Ekonomisk stress och social otrygghet orsakar ohälsa och<br />
ökar ojämlikheten i hälsa.<br />
2<br />
NATIONELLT<br />
MÅLOMRÅDE<br />
Utbildningsnivå<br />
Utbildningsbakgrund är en viktig bestämningsfaktor för hälsa eftersom<br />
den i hög grad påverkar möjligheterna att välja yrken/arbeten med god<br />
lön och där arbetet inte präglas av överrisker för ohälsa eller skador.<br />
Den största skillnaden i ohälsa finns mellan dem som enbart har förgymnasial<br />
utbildning och dem som har eftergymnasial utbildning. Föräldrars<br />
utbildningsnivå har även betydelse för barnens skolresultat och därigenom<br />
deras förutsättningar för en god hälsa.<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
Andel (%) med eftergymnasial utbildning (minst tre år) 25-64 år<br />
Lysekil, norra Bohuslän, Västra Götaland och riket 2011<br />
Andel (%)<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Lysekil Sotenäs Munkedal Tanum Strömstad Orust<br />
Västra<br />
Götaland<br />
Kvinnor 21 19 17 20 19 21 27 28<br />
Män 12 12 6 11 14 11 19 20<br />
Diagram 10<br />
Utbildningsnivån i Lysekil är lägre jämfört med Västra Götaland och riket.<br />
Fler kvinnor än män har eftergymnasial utbildning. Under senaste femårsperioden<br />
har kvinnors utbildningsnivå i Lysekil ökat med tre procent<br />
medan männens minskat med en procent. Av <strong>kommun</strong>erna i norra Bohuslän<br />
har Orust och Lysekil högst andel med eftergymnasial utbildning.<br />
Riket<br />
Diagram 10.<br />
Andel (%) med eftergymnasial<br />
utbildning (minst tre år) i åldern<br />
25-64 år.<br />
Källa: SCB Offentlig statistik<br />
VÄ L FÄ R D S R E D OV I S N I N G 2 012 • Ekonomiska och sociala förutsättningar 1 2
Arbetslöshet<br />
Förvärvsarbete är en viktig faktor för individens ekonomiska situation.<br />
Ställningen på arbetsmarknaden är betydelsefull för människors möjlighet<br />
till integration, delaktighet och identitet. Arbetslöshet medför därför inte<br />
bara ekonomiska begränsningar utan också en förlust av det sociala stöd<br />
som en gemenskap på arbetsplatsen innebär. Forskning visar att arbetslösa<br />
har sämre psykisk hälsa än förvärvsarbetare.<br />
Arbetslöshet<br />
Andel (%) av befolkningen i Lysekil och riket november 2012<br />
Diagram 11<br />
Andel (%) arbetslösa<br />
Källa: Arbetsförmedlingen www.<br />
amv.se<br />
Andel (%)<br />
10<br />
9<br />
8<br />
7<br />
6<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
Arbetslöshet<br />
Arbetslösa i<br />
program<br />
Arbetslöshet<br />
Arbetslösa i<br />
program<br />
Arbetslöshet<br />
Samtliga 16-64 år Ungdomar 18-24 år Utrikesfödda<br />
Arbetslös i<br />
program<br />
Lysekil 2,7 2 3,5 4,9 7,2 4,7<br />
Riket 3,5 3,2 4,5 6,5 7,7 5,7<br />
Diagram 11<br />
Arbetslösheten var lägre i Lysekil jämfört med riket i november 2012.<br />
Enligt Arbetsförmedlingen i Lysekil har Lysekil hittills visat låga siffror<br />
dels tack vare att vi sluppit stora varsel men också tack vare gott samarbete<br />
mellan Arbetsförmedlingen, Försäkringskassan, socialtjänsten och<br />
vårdaktörer. Särskilt glädjande är att ungdomsarbetslösheten i Lysekil,<br />
som tidigare legat högre än riket, i dag ligger lägre än riket.<br />
Högst arbetslöshet finns bland utrikesfödda vilket gäller för så väl Lysekil<br />
som riket. Även här har Lysekil något lägre siffror än riket.<br />
ATT FUNDERA ÖVER<br />
Arbetsmarknadsenheten har<br />
en viktig roll för att skapa<br />
sysselsättning för personer<br />
som har svårt att komma ut<br />
på arbetsmarknaden.<br />
Ekonomiskt bistånd<br />
Ekonomiskt bistånd är tänkt att fungera som ett sista skyddsnät för den<br />
som har tillfälliga ekonomiska problem. Stödet ska garantera att man får<br />
en skälig levnadsnivå, men ska också utformas så att man kan klara sig<br />
själv i fortsättningen, dvs. stärka den enskilde att leva ett självständigt liv.<br />
Särskilt viktigt är det att unga personer under 25 år får hjälp att komma ut<br />
på arbetsmarknaden för att slippa leva på bidrag.<br />
Hur har arbetsmarknadsenheten<br />
bidragit till att Lysekil<br />
har färre arbetslösa?<br />
13 Ekonomiska och sociala förutsättningar • VÄ L FÄ R D S R E D OV I S N I N G 2 012
Biståndsmottagare i befolkningen<br />
Andel (%) i Lysekil, norra Bohuslän och Västra Götaland<br />
2010 och 2011<br />
Andel (%)<br />
20,0<br />
15,0<br />
10,0<br />
5,0<br />
0,0<br />
Lysekil Munkedal Orust Sotenäs Strömstad<br />
Västra Götalands<br />
län (ovägt medel)<br />
2010 4,1 4,5 2,5 2,3 1,7 3,6<br />
2011 4,0 3,8 2,6 1,8 1,5 3,4<br />
Diagram 12.<br />
Andel (%) biståndsmottagare i<br />
befolkningen. Antal invånare,<br />
vuxna och barn, som någon<br />
gång under året mottagit ekonomiskt<br />
bistånd dividerat med<br />
antal invånare i <strong>kommun</strong>en.<br />
Källa Socialstyrelsens register<br />
över ekonomiskt bistånd samt<br />
Registret över totalbefolkningen<br />
(RTB). Hämtat från Kolada.<br />
Diagram 12<br />
Omkring 24 procent av biståndsmottagarna i Lysekil bär ett långvarit<br />
bistånd, det vill säga 9 månader eller mer.<br />
Hög och låg inkomst<br />
Skillnader i inkomst har stor betydelse för både den fysiska och psykiska<br />
hälsan. Förbättrad individuell inkomst innebär förbättrad hälsa, upp till en<br />
viss inkomstnivå. Personer med låg inkomst har fysisk och psykisk ohälsa<br />
i betydligt större utsträckning än andra. Inkomsten är i sig avgörande för<br />
till exempel bostadsval, barnens levnadsnivå, möjligheter till semester och<br />
annan konsumtion.<br />
Andel (%)<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Diagram 13<br />
Låg respektive hög inkomst<br />
Andel (%) av befolkningen i Lysekil, regionen och riket 2010<br />
Kvinnor Män Kvinnor Män Kvinnor Män<br />
Lysekil Västra Götaland Riket<br />
Hög inkomst 7,4 28,9 10,8 27,0 12,2 27,6<br />
Låg inkomst 16,6 15,5 21,1 18,6 21,2 18,9<br />
Diagram 13<br />
Andel av befolkningen med hög<br />
respektive låg inkomst.<br />
Källa SCB Offentlig statistik.<br />
Definitioner:<br />
Med lågingkomsttagare menas<br />
de 20% av de inkomsttagarna i<br />
riket med de lägsta inkomsterna.<br />
Inkomsterna var för 2010 0-103<br />
128 kr/år.<br />
Med höginkomsttagare menas<br />
de 20% av de inkomsttagarna i<br />
riket med de högsta inkomsterna.<br />
Inkomsterna. Inkomsterna<br />
var för 2010 minst 370 665 kr/<br />
år.<br />
VÄ L FÄ R D S R E D OV I S N I N G 2 012 • Ekonomiska och sociala förutsättningar 1 4
Det är betydligt färre kvinnor i Lysekil jämfört med riket som är höginkomsttagare<br />
medan andelen män i Lysekil med höga inkomster är något<br />
högre jämfört med riket. Skillnaderna mellan kvinnor och män när det<br />
gäller höga inkomster är stora. Det är också fler kvinnor i Lysekil som<br />
har låga inkomster jämfört med riket medan det är färre män jämfört<br />
med riket som har låga inkomster.<br />
Familjer med låga inkomster<br />
Barnfamiljer med en ensamstående förälder har oftare en låg ekonomisk<br />
standard än barnfamiljer med samboende föräldrar. Särskilt ekonomiskt<br />
utsatta är ensamstående med två eller flera barn.<br />
Yngre pensionärer har i allmänhet högre pensionsnivåer än äldre. Den<br />
ekonomiskt mest utsatta gruppen bland ålderspensionärerna är ensamstående<br />
kvinnor. År 2008 hade nära 30 procent av dessa kvinnor låg<br />
ekonomisk standard.<br />
Låg inkomst innebär i detta fall en disponibel inkomst under 60% av<br />
medianinkomsten.<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
Familjer med låga inkomster<br />
Lysekil och riket 2010<br />
Andel (%)<br />
60<br />
50<br />
40<br />
Diagram 14<br />
Andel (%) familjer med låga<br />
inkomster.<br />
Källa: Statens folkhälsoinstitut.<br />
Kommunala basfakta<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Ensamstående med<br />
hemmavarande barn<br />
Ensamstående utan<br />
hemmavarande barn<br />
Övriga familjer med<br />
hemmavarande barn<br />
Pensionärsfamiljer<br />
Familjer med sjuk och<br />
aktivitetsersättning<br />
Lysekil 38,4 15,6 12 9,5 11,6<br />
riket 37,2 17,4 11,6 8,7 13,9<br />
Diagram 14<br />
Lysekil har en något högre andel ensamstående med hemmavarande<br />
barn som har låg inkomst jämfört med riket. När det gäller familjer med<br />
låg inkomst utan hemmavarande barn har Lysekil en något lägre andel<br />
än riket.<br />
15 Ekonomiska och sociala förutsättningar • VÄ L FÄ R D S R E D OV I S N I N G 2 012
Anmälda brott<br />
Ett av kriminalstatistikens syften är att visa hur brottsligheten ser ut i<br />
samhället, vilket är svårt att göra exakt, eftersom det bara är de brott<br />
som anmäls till och hanteras av polis, tull, åklagare och domstol som<br />
finns med i statistiken. Det innebär att den anmälda brottsligheten inte<br />
är densamma som den faktiska brottsligheten, ökningen kan ju till exempel<br />
bero på att det blivit vanligare att brotten anmäls.<br />
I Lysekil finns ett lokalt brottsförebyggande råd med representanter<br />
från <strong>kommun</strong>en, <strong>kommun</strong>ala bostadsbolaget, polisen och näringslivet<br />
som samverkar för ett tryggare Lysekil.<br />
16000<br />
14000<br />
Totalt antal anmälda brott/100 000 invånare<br />
2009-2012 Lysekil och hela landet<br />
Antal/100 000 invånare<br />
12000<br />
10000<br />
8000<br />
6000<br />
4000<br />
2000<br />
0<br />
2009 2010 2011 2012<br />
Lysekil 10434 8873 9848 10633<br />
Hela landet 15101 14613 14987 14728<br />
Diagram 15<br />
Lysekil har färre anmälda brott per 100 000 invånare än riket. Förändringarna<br />
är inte särskilt stora över tid när det gäller anmälda brott i<br />
Lysekil.<br />
Antalet anmälda brott skiljer sig inte nämnvärt åt i norra Bohuslän.<br />
Strömstad och Lysekil har ett något högre antal anmälda brott vilket kan<br />
förklaras med att dessa städer också är något större än övriga. Orust<br />
<strong>kommun</strong> har visserligen färre anmälda brott än de övriga <strong>kommun</strong>erna<br />
trots sin storlek.<br />
Brottsförebyggande rådet följer återkommande upp brottsstatistiken i<br />
Lysekil och samverkar för att förebygga brott.<br />
Diagram 15<br />
Antal anmälda brott per 100 000<br />
invånare.<br />
Källa: BRÅ<br />
ATT FUNDERA ÖVER<br />
Lysekil har färre anmälda<br />
brott än riket men ändå<br />
upplever många, framför<br />
allt äldre, en otrygghet. Hur<br />
kan vi <strong>kommun</strong>icera att det<br />
är viktigt att förebygga brott<br />
utan att skrämma och skapa<br />
otrygghet?<br />
VÄ L FÄ R D S R E D OV I S N I N G 2 012 • Ekonomiska och sociala förutsättningar 1 6
3<br />
NATIONELLT<br />
MÅLOMRÅDE<br />
Barns och ungas uppväxtvillkor<br />
Förhållanden under barn- och ungdomsåren har stor betydelse<br />
för både den psykiska och fysiska hälsan under hela<br />
livet. De viktigaste faktorerna för barns och ungas hälsa är<br />
familjen, skolan och fritiden.<br />
Genom insatser som påverkar familje- och skolförhållanden<br />
kan barns och ungdomars hälsa främjas och skillnader<br />
i uppväxtvillkor utjämnas. Genom att ge föräldrar stöd i föräldraskapet<br />
kan barns hälsa påverkas positivt.<br />
Behörighet till gymnasiet<br />
Kraven på utbildning för inträde på arbetsmarknaden har ökat påtagligt.<br />
Genomgången utbildning innebär konkurrensfördelar, ökad valfrihet och<br />
minskad sårbarhet vid strukturförändringar. Utbildning och erfarenhet är<br />
tillgångar när levnadsvillkoren förändras.<br />
För behörighet till gymnasieskolan krävs lägst betyget godkänt i ämnena<br />
engelska, matematik och svenska. Slutbetyg från gymnasieskolan ger förutsättningar<br />
för högskolestudier.<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
Andel elever i årskurs 9 som är behöriga till gymnasiet<br />
Lysekil och riket 2003-2012<br />
Andel (%)<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012<br />
Riket 89,7 89,4 88,9 89,2 88,7 88,9 88,8 88,2 87 87,5<br />
Lysekil 95,8 96 95 92,8 95,6 88,2 92,7 93,6 90,9 91,4<br />
Diagram 16<br />
Lysekil har de senaste åren, med undantag från 2008, haft en högre<br />
andel elever behöriga till gymnasiet jämfört med riket.<br />
Diagram 16<br />
Andel elever behöriga till gymnasiet.<br />
Källa: Skolverket<br />
Barn i ekonomiskt utsatta hushåll<br />
Enligt FN:s konvention om barnets rättigheter, barnkonventionen, har<br />
alla barn rätt till en skälig levnadsstandard. Staten och <strong>kommun</strong>en ska<br />
sträva efter att förverkliga barnets sociala, ekonomiska och kulturella<br />
rättigheter.<br />
17 Barn och ungas uppväxtvillkor • VÄ L FÄ R D S R E D OV I S N I N G 2 012
Andel (%)<br />
I välfärdssamhället Sverige innebär barnfattigdom mycket sällan att<br />
barn behöver svälta eller frysa av ekonomiska skäl. Det handlar mer<br />
om att inte ha samma möjligheter som de flesta barn har i Sverige i dag.<br />
Med låg inkomststandard menas att inkomsterna inte räcker till för att<br />
betala minimiutgifter för baskonsumtion och boende.<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Diagram 17<br />
Andel (%) barn totalt som finns i<br />
ekonomiskt utsatta hushåll<br />
Barn i ekonomiskt utsatta hushåll<br />
Lysekil och riket 2010<br />
Andel (%) barn med utländsk<br />
bakgrund som finns i ekonomiskt<br />
utsatta hushåll<br />
Andel (%) barn med svensk<br />
bakgrund som finns i ekonomiskt<br />
utsatta hushåll<br />
Lysekil 2010 12 37,4 6,6<br />
riket 2010 12,7 31,2 6<br />
Lysekil och riket ligger på ungefär samma nivåer när det gäller barn i<br />
ekonomiskt utsatta hushåll. Betydligt fler barn med utländsk bakgrund<br />
lever i barnfattigdom vilket gäller för såväl Lysekil som riket.<br />
Personaltäthet förskolan<br />
Förskolan har en viktig roll när det gäller att främja en positiv psykisk<br />
utveckling hos barn och att förebygga och fånga upp problem i ett<br />
tidigt skede.<br />
Diagram 17<br />
Andel barn i ekonomiskt utsatta<br />
hushåll.<br />
Källa: Statens folkhälsoinstitut.<br />
Kommunala basfakta.<br />
Definitioner:<br />
Med ”ekonomiskt utsatta”<br />
menas hushåll med låg inkomst<br />
eller socialbidrag.<br />
Med ”låg inkomst” menas lägsta<br />
utgiftsnivå baserad på den socialbidragsnorm<br />
som<br />
fastställdes på 1980-talet (med<br />
inflationsuppräkningar) och en<br />
norm för boendeutgifter.<br />
Om inkomsterna understiger<br />
normen för dessa utgifter definieras<br />
detta som låg inkomst.<br />
Med socialbidrag menas att<br />
sådant erhållits minst en gång<br />
under året.<br />
Med utländsk<br />
bakgrund menas minst en utlandsfödd<br />
förälder.<br />
Sedan 1 juli 2010 har barn 3-5 år rätt till den allmänna förskolan.<br />
Hösten 2010 gick det i genomsnitt 5,4 barn per personal i Sveriges<br />
förskolor. Personaltätheten har försämrats sedan 2006 då den var 5,1.<br />
Antal inskrivna barn/årsarbetare<br />
7<br />
6<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
Antal inskrivna barn per årsarbetare<br />
Lysekil och riket 2002, 2005, 2008 och 2011<br />
Diagram 18<br />
Antal inskrivna barn i förskola<br />
per årsarbetare.<br />
Källa: Statens folkhälsoinstitut.<br />
Kommunala basfakta.<br />
”Ett barn är varje människa<br />
under 18 år”<br />
0<br />
2002 2005 2008 2011 2002 2005 2008 2011<br />
Enskild förskola<br />
Kommunal förskola<br />
Riket 5,5 5,3 5,4 5,1 5,3 5,2 5,2 5,4<br />
Lysekil 5,7 4,7 5,7 5,7 4,8 4,7 5,5 6,3<br />
Diagram 18<br />
Barnkonventionen artikel 1<br />
VÄ L FÄ R D S R E D OV I S N I N G 2 012 • Barn och ungas uppväxtvillkor 1 8
”Alla barn har barn samma rättigheter<br />
och lika värde. Ingen får<br />
diskrimineras”<br />
Barnkonventionen artikel 2<br />
Lysekil hade 2011 något fler barn per årsarbetare än riket både i den<br />
kommanala och enskilda förskolan. Antal barn per årsarbetare har ökat<br />
de senaste åren.<br />
Lysekil har en högre andel högskoleutbildad personal inom förskolan<br />
än genomsnittet för riket. I den <strong>kommun</strong>ala förskolan är 75 procent av<br />
personalen i Lysekil högskoleutbildad. Motsvarande siffra för riket är<br />
56 procent. För den enskilda förskolan är 34 procent av personalen i<br />
Lysekil högskoleutbildad motsvarande 43 procent för riket.<br />
Skoltrivsel<br />
För att kunna delta i skolarbetet och lära sig är det viktigt att man trivs<br />
bra i skolan. Viktiga faktorer för eleverna är att de känner sig trygga<br />
med så väl lärare som skolkamrater.<br />
Diagram 19<br />
Skoltrivsel<br />
Källa: Drogvaneundersökning<br />
2011. Norra Bohuslän. Per<br />
Blanck.<br />
Andel (%)<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Andel elever i åk 9 som trivs bra/mycket bra i skolan<br />
Lysekil och riket 2003-2011<br />
2003 2005 2007 2009 2011<br />
pojkar Lysekil 75 75 73 88 74<br />
flickor Lysekil 66 82 67 80 84<br />
pojkar riket 82 80 81 82 84<br />
flickor riket 79 77 78 80 81<br />
Diagram 19<br />
Skoltrivseln varierar mycket år från år. 2011 var det fler flickor än pojkar<br />
som trivdes bra eller mycket bra i skolan. Andelen pojkar i Lysekil<br />
som trivs bra eller mycket bra i skolan har varit lägre än i riket förutom<br />
vid 2009 års mätning.<br />
Skolk<br />
Att en elev deltar i skolarbetet är en förutsättning för att eleven ska<br />
kunna nå målen för utbildningen och för att läraren ska ha en möjlighet<br />
att rättvist bedöma elevens kunskaper.<br />
ATT FUNDERA ÖVER<br />
Är barnkonventionen tillräckligt<br />
känd bland <strong>kommun</strong>ens<br />
verksamheter och bland<br />
politiker?<br />
19 Barn och ungas uppväxtvillkor • VÄ L FÄ R D S R E D OV I S N I N G 2 012
Andel (%)<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Skolkar en gång i månaden eller mer åk 9<br />
Lysekil och riket, pojkar och flickor 2003-2011<br />
2003 2005 2007 2009 2011<br />
pojkar LL 22 11 15 4 11<br />
flickor LL 34 14 26 12 6<br />
pojkar riket 17 14 17 18 16<br />
flickor riket 18 15 18 18 18<br />
Diagram 20<br />
Skolk<br />
Källa: Drogvaneundersökning<br />
2011. Norra Bohuslän. Per<br />
Blanck.<br />
Diagram 20<br />
Vid de senaste mätningarna är det färre elever i Lysekil än riket som<br />
skolkar en gång i månaden eller oftare. Tidigare har det varit fler<br />
flickor än pojkar som skolkat medan det vid senaste mätningen skedde<br />
en förändring så att fler pojkar än flickor skolkar.<br />
Skolelevers hälsa/trötthet<br />
Trötthet är vanligt i tonåren och det är viktigt med bra sömnvanor.<br />
Sömnbrist kan leda till en mängd besvär som till exempel nedstämdhet<br />
eller att du har svårt att hänga med i skolan.<br />
”Barnets bästa ska komma i<br />
främsta rummet i alla beslut som<br />
rör barn”<br />
Barnkonventionen artikel 3<br />
Andel (%) elever som svarat "ja" på frågan "Jag är alltid trött"<br />
åk 4 och åk 9 år 1998 och 2011<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
Andel (%)<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Åk 4 Åk 9<br />
1998 10 14<br />
2011 4 19<br />
Diagram 21<br />
Upplevd trötthet bland elever i<br />
åk 4 och åk 9.<br />
Enkätundersökning av skolelevers<br />
hälsa i Lysekil.<br />
Skolhälsovården i Lysekil 2011.<br />
Diagram 21<br />
En enkätundersökning genomförd av skolhälsovården 1998 och 2011<br />
visade att elever i årskurs 4 generellt upplevde en bättre hälsa jämfört<br />
med 1998 medan den motsatta situationen rådde för årskurs 9. Så<br />
väl psykosomatiska besvär som upplevd hälsa och sömnvanor visade<br />
bättre resultat för årskurs 4 jämfört med 1998 medan elever i årskurs<br />
9 verkar må sämre än 1998. Centralt i undersökningen var att elever i<br />
årskurs 9 sover mindre jämfört med för 13 år sedan.<br />
VÄ L FÄ R D S R E D OV I S N I N G 2 012 • Barn och ungas uppväxtvillkor 2 0
4<br />
NATIONELLT<br />
MÅLOMRÅDE<br />
Hälsa i arbetslivet<br />
Arbete ger förutom inkomst även social identitet och socialt<br />
stöd som kan bidra till en god hälsa. Arbetslivet berör<br />
stort sett alla under en stor del av livet. Arbetsmiljön och anställningsformerna<br />
påverkar hälsan i arbetslivet, men också<br />
möjligheten till balans mellan arbete och fritid.<br />
Det finns samband mellan hälsa i arbetslivet och ekonomisk<br />
tillväxt. En god folkhälsa är en drivkraft för utveckling och<br />
tillväxt på samma sätt som utbildning och infrastruktur.<br />
Ohälsotalet/sjukpenningtalet<br />
Ohälsotalet anger antal utbetalda dagar per år med sjukpenning,<br />
arbetsskadesjukpenning, rehabiliteringspenning, sjukersättning eller<br />
aktivitetsersättning per registrerad försäkrad i åldrarna 16-64 år.<br />
Sjukpenningtalet anger antal utbetalda dagar per år med sjukpenning<br />
och arbetsskadesjukpenning per registrerad försäkrad i<br />
åldrarna 16-64 år, exklusive försäkrade med hel sjukersättning eller<br />
aktivitetsersättning.<br />
80<br />
70<br />
Ohälsotalet 16-64 år Lysekil och riket<br />
2006, 2008, 2010 och 2012<br />
Antal utbetalda dagar / år<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
kvinnor män kvinnor män kvinnor män kvinnor män<br />
2006 2008 2010 2012<br />
Riket 48,2 31,9 42,9 28,8 34,9 24,2 32 22,1<br />
Lysekil 69,4 39,5 63,4 36,7 49,6 30,1 45,8 27,7<br />
Diagram 22<br />
Diagram 22<br />
Ohälsotalet<br />
Källa: Försäkringskassan<br />
Ohälsotalet har de senaste åren minskat både i Lysekil och riket. Lysekil<br />
har fortfarande högre ohälsotal jämfört med riket. Kvinnor har generellt<br />
sett högre ohälsotal än män.<br />
21 Hälsa i arbetslivet • VÄ L FÄ R D S R E D OV I S N I N G 2 012
Sjukpenningtalet december 2012<br />
Lysekil, norra Bohuslän, regionen och riket<br />
Antal utbetalda dagar/år<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
Diagram 23<br />
Sjukpenningtalet<br />
Källa: Försäkringskassan<br />
0<br />
Lysekil Orust Sotenäs Tanum Munkedal Strömstad VG-regionen Totalt (riket)<br />
Kvinnor 11,6 14 10,7 11,6 10,4 10,9 10,5 9,8<br />
Män 6,5 7 6,2 6,7 5,7 6,4 6,1 5,6<br />
Totalt 9 10,4 8,4 9,1 8 8,7 8,3 7,7<br />
Diagram 23<br />
Precis som ohälsotalet har sjukpenningtalet minskat i så väl Lysekil som<br />
riket. Skillnaderna mellan Lysekil och riket när det gäller sjukpenningtal<br />
är mindre än när det gäller ohälsotalen. Skillnaderna mellan <strong>kommun</strong>erna<br />
i norra Bohuslän är heller inte särskilt stora.<br />
Arbetsskador<br />
Negativa aspekter av arbetsmiljön kan resultera i allt från huvudvärk<br />
och irritation till cancer och dödsolyckor. Den vanligaste orsaken till<br />
anmälda arbetsskador, långvarig sjukskrivning och förtidspension är ergonomiska<br />
belastningsfaktorer.<br />
Arbetsskador inkluderar både arbetsolycksfall och arbetssjukdomar och<br />
är miljöbetingade hälsoproblem.<br />
30<br />
Antal anmälda arbetsskador per 1000 av alla förvärvsarbetande<br />
Lysekil och riket 2011<br />
Diagram 24<br />
Antal anmälda arbetsskador per<br />
1000 av alla förvärvsarbetande.<br />
Källa: Socialstyrelsen<br />
Antal anmälda arbetsskador per 1000<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
20-24 år 25-54 år 55-64 år 20-64 år 20-24 år 25-54 år 55-64 år 20-64 år<br />
Diagram 24<br />
Kvinnor<br />
Lysekil 8,8 12,3 13,3 12,3 7,8 9,2 3,9 7,7<br />
Riket 7,4 7,9 9,9 8,3 10,2 8,8 10,4 9,3<br />
Antal anmälda arbetsskador per 1000 av alla förvärvsarbetande verkar<br />
ha minskat över tid i så väl Lysekil som riket. 2011 anmälde kvinnor i<br />
Lysekil något fler arbetsskador i jämförelse med riket totalt.<br />
Män<br />
ATT FUNDERA ÖVER<br />
Vilka möjligheter har <strong>kommun</strong>en<br />
att påverka ohälsan i<br />
arbetslivet hos befolkningen<br />
i stort och inte enbart den<br />
egna personalens hälsa?<br />
VÄLFÄRDSREDOVISNING 2012 • Hälsa i arbetslivet 22
5<br />
NATIONELLT<br />
MÅLOMRÅDE<br />
Miljöer och produkter<br />
Långsiktigt god folkhälsa är beroende av en hälsofrämjande<br />
och säker miljö. Det handlar om hela vår fysiska omgivning<br />
– luft, mark, vatten samt den bebyggda miljön.<br />
Skadeperspektivet dominerar området och syftar till att<br />
skapa säkerhet i olika typer av miljöer som t.ex. trafikmiljö,<br />
arbetsmiljö, bostad, skola och fritid. Det är främst skador<br />
på grund av olycksfall som kan förebyggas med skadesäkra<br />
miljöer och produkter, men även förekomsten av självmord<br />
och våld kan påverkas med förebyggande insatser.<br />
Skador och förgiftningar<br />
Skador är ett stort folkhälsoproblem med stora kostnader och lidanden<br />
som följd. Relevant statistik över skador och skadehändelser är en viktig<br />
grundsten för skadeförebyggande arbete.<br />
20<br />
18<br />
Dödlighet i skador och förgiftningar per 10 000 invånare<br />
2007-2011 åldersstandardiserat 0-65 år och äldre<br />
Antal döda per 10 000 invånare<br />
16<br />
14<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
0-14 år 15-24 år 25-44 år 45-64 år 65- år 0-14 år 15-24 år 25-44 år 45-64 år 65- år<br />
Kvinnor<br />
Män<br />
Riket 0,2 1,3 1,4 2,4 12,9 0,3 3,7 4,4 6,6 17,8<br />
Lysekil 0 0 1,4 1,9 9,5 0 2,2 4 3,7 13,4<br />
Diagram 25<br />
Diagram 25<br />
Dödlighet i skador och förgiftningar<br />
per 10 000 invånare.<br />
Källa: Socialstyrelsen<br />
Det är betydligt fler i åldersgruppen 65+ som omkommer på grund av<br />
skador och förgiftningar och i samma åldersgrupp är det fler män än<br />
kvinnor som omkommer. I de yngre åldrarna; barn- och tonårstiden,<br />
är det fler pojkar än flickor som omkommer även om siffrorna är små.<br />
Jämfört med riket verkar något färre i Lysekil generellt sett omkomma<br />
på grund av skador och förgiftningar.<br />
Fallolyckor<br />
1 av 20 individer som är 65 år och äldre uppsöker varje år sjukhus för vård<br />
av en fallskada. Motsvarande siffra för de som är 80 år och äldre är 1 av<br />
10. Förebyggande insatser kan göra att färre äldre skadar sig genom fall.<br />
Genom att följa utvecklingen av bland annat fallolyckor och höftledsfrakturer<br />
kan effekten av det lokala förebyggande arbetet mätas.<br />
23 Miljöer och produkter • VÄ L FÄ R D S R E D OV I S N I N G 2 012
Antal personer per 100 000 invånare<br />
8000<br />
7000<br />
6000<br />
5000<br />
4000<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
0<br />
Antal personer per 100 000 invånare som vårdats i slutenvård på<br />
grund av fallolycka<br />
Kvinnor och män 65-79 år samt 80 år och uppåt<br />
Lysekil och riket 2008-2010<br />
Män 65-79 år Män 80+ Kvinnor 65-79 Kvinnor 80+<br />
Lysekil 1070 3848 1054 5424<br />
riket 1135 4532 1613 6678<br />
Diagram 26<br />
Antal personer per 10 000 invånare<br />
som vårdats i slutenvård på<br />
grund av fallolycka.<br />
Källa: Socialstyrelsen<br />
Statistik över antalet höftledsfrakturer<br />
är hämtad från hälsooch<br />
sjukvårdsnämndens kansli.<br />
Diagram 26<br />
Jämfört med riket verkar inte fler äldre i Lysekil vårdas i slutenvård på<br />
grund av fallolycka. I åldersgruppen 80+ vårdas fler kvinnor än män för<br />
fallskador.<br />
Totalt 39 personer från Lysekil vårdades under 2012 för höftledsfraktur.<br />
Det var en minskning både från 2010 och 2011 då 52 respektive 44 personer<br />
vårdades för höftledsfraktur.<br />
Självmord/suicid<br />
”Ingen människa ska behöva<br />
hamna i en situation där den<br />
enda utvägen upplevs vara att ta<br />
sitt liv”<br />
Proposition 2007/08:110 En förnyad<br />
folkhälsopolitik.<br />
Suicid och suicidförsök är ett allvarligt problem i samhället med många<br />
som dör eller överlever med skador och men för livet. Självmord kan föra<br />
tankarna till mord och kriminella handlingar därför används oftare ordet<br />
suicid efter engelskans ”suicide”.<br />
Förekomsten av suicid i så väl <strong>kommun</strong>, region som riket i helhet mäts<br />
genom självmord per 10 000 invånare över en femårsperiod. För små<br />
<strong>kommun</strong>er kan enstaka suicid påverka jämförelsetalen i hög grad vilket<br />
är angeläget att poängtera.<br />
Enligt 2007-2011 års statistik för kvinnor i Lysekil 15 år och uppåt (åldersstandardiserat)<br />
förekom 0,5 suicid per 10 000 invånare jämfört med<br />
rikets 0,7. För männen i Lysekil var motsvarande siffra 1,2 suicid per<br />
10 000 invånare jämfört med rikets 1,8.<br />
Statistik om självmord/suicid<br />
kommer från Statens Folkhälsoinstitut.<br />
Kommunala basfakta.<br />
ATT FUNDERA ÖVER<br />
Hur jobbar vi för att Lysekil<br />
ska vara en säker och trygg<br />
<strong>kommun</strong>?<br />
VÄLFÄRDSREDOVISNING 2011 • Miljöer och produkter 24
6<br />
NATIONELLT<br />
MÅLOMRÅDE<br />
7<br />
NATIONELLT<br />
MÅLOMRÅDE<br />
Tabell 3<br />
Antal listade som fått utskrivet<br />
FaR i december 2012 delat med<br />
antal personer som har sitt vårdval<br />
på enheten under perioden<br />
(uttrycks i %)<br />
Källa: Hälso- och sjukvårdsnämndens<br />
kansli i Uddevalla<br />
Hälsofrämjande hälso- och<br />
sjukvård samt<br />
Skydd mot smittspridning<br />
Hälso- och sjukvården har stor betydelse för den långsiktiga<br />
hälsoutvecklingen genom sin specifika kompetens, sin auktoritet,<br />
breda kunskap och stora kontaktyta mot befolkningen.<br />
Hälso- och sjukvården ska i sitt patientarbete inte bara<br />
behandla sjukdom och skada utan också förebygga dessa<br />
samt främja hälsa.<br />
I ett internationellt perspektiv har Sverige en gynnsam situation<br />
när det gäller spridningen av smittsamma sjukdomar.<br />
Förekomsten av vissa sjukdomar ökar dock och risken för<br />
spridning från andra länder är större än tidigare. Förebyggande<br />
åtgärder är en förutsättning för att Sverige ska ha ett<br />
gott skydd mot smittspridning. Ett exempel är vaccinationsverksamheten,<br />
som är en av de mest kostnadseffektiva interventionerna<br />
inom folkhälsoområdet.<br />
Fysisk aktivitet på recept<br />
Fysisk aktivitet på recept används inom Hälso- och sjukvården av legitimerad<br />
personal för att förebygga och behandla en rad olika sjukdomstillstånd.<br />
Vårdcentral<br />
<strong>Lysekils</strong> läkarhus 2,77<br />
Vårdcentralen Lysekil 1,79<br />
Vårdcentralen Brastad 0,66<br />
Carema vårdcentral Orust 1,55<br />
Kvarterskliniken Tanum 0,95<br />
Vårdcentralen Fjällbacka 5,15<br />
Sotenäs vårdcentral Hunnebostrand 2,35<br />
Vårdcentralen Kungshamn 6,59<br />
Vårdcentralen Bohuslinden (Strömstad) 1,63<br />
Vårdcentralen Strömstad 1,14<br />
Vårdcentralen Munkedal 1,78<br />
Alla 2,28<br />
Tabell 3<br />
Antal listade som fått<br />
utskrivet FaR i december<br />
2012/antal personer som<br />
har sitt vårdval på enheten<br />
- uttrycks i %<br />
Flest FaR recept / listad skrevs i december ut av vårdcentralen Kungshamn.<br />
25 Hälso- och sjukvård samt skydd mot smittspridning • VÄ L FÄ R D S R E D OV I S N I N G 2 012
Tandhälsa<br />
Under de senaste 25 åren har tandhälsan i Sverige blivit allt bättre.<br />
Trots detta kvarstår betydande socioekonomiska skillnader. Därför är<br />
det viktigt att följa förändringar av tandhälsan.<br />
Andel (%)<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Andel kariesfria 6- och 12-åringar<br />
Lysekil, norra Bohuslän och Västra Götaland 2012<br />
Lysekil Munkedal Orust Sotenäs Strömstad Tanum<br />
Västra<br />
Götaland<br />
6-åringar 74 75,5 86 79 84 80 80<br />
12-åringar 67 73 78 64,5 67 80 68<br />
Diagram 27<br />
Kariesfria 6- och 12-åringar<br />
Källa: Hälso- och sjukvårdsnämndens<br />
kansli<br />
Diagram 27<br />
Något färre 6-åringar i Lysekil var 2012 kariesfria jämfört med regionen<br />
och övriga <strong>kommun</strong>er i norra Bohuslän. Andelen kariesfria 12-åringar var<br />
ungefär detsamma i Lysekil som regionen.<br />
Barnvaccination<br />
Idag är all vaccination i Sverige frivillig, men över 90 % av barnen vaccineras<br />
enligt socialstyrelsens rekommendationer. Barnvaccinationer<br />
har medfört att de så kallade barnsjukdomarna polio, mässling och<br />
röda hund m.fl. har minskat i samhället. MPR-vaccinet är ett vaccin<br />
mot mässling, påssjuka och röda hund.<br />
Andel (%)<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
Andel (%) barn som vaccinerats (MPR)<br />
Lysekil och riket 2003-2011<br />
Diagram 28<br />
Vaccinationsfrekvens<br />
Källa: Statens folkhälsoinstitut.<br />
Kommunala basfakta<br />
0<br />
2003 barn födda 2001 2005 barn födda 2003 2007 barn födda 2005 2009 barn födda 2007 2011 barn födda 2009<br />
Lysekil 95,6 100 96,3 100 97,3<br />
riket 93,5 95,4 96,2 96,5 97,2<br />
Diagram 28<br />
Vaccinationsfrekvensen i Lysekil ligger i genomsnitt som riket och över<br />
tid något högre. År 2011 vaccinerades 97,3% av barnen födda 2009 för<br />
MPR.<br />
VÄ L FÄ R D S R E D OV I S N I N G 2 012 • Hälso- och sjukvård samt skydd mot smittspridning 2 6<br />
ATT FUNDERA ÖVER<br />
Hur kan de <strong>kommun</strong>ala verksamheterna<br />
påverka barns<br />
tandhälsa?
8<br />
NATIONELLT<br />
MÅLOMRÅDE<br />
Sexualitet och reproduktiv<br />
hälsa<br />
Möjligheten till trygg och säker sexualitet är grundläggande<br />
för individens upplevelse av hälsa och välbefinnande. En<br />
trygg sexualitet, fri från fördomar, diskriminering, tvång och<br />
våld är hälsosam.<br />
Att förebygga hälsorisker förknippade med sexuellt beteende<br />
handlar förutom att stärka individens egen identitet och<br />
självkänsla också om saklig sexualkunskap, information om<br />
smittspridning samt ökad förmåga att hantera relationer till<br />
andra människor.<br />
Förstagångsföräldrar<br />
Förstagångsföräldrar blir allt äldre. Andelen tonårsmammor minskar,<br />
medan andelen mammor som är 35 år eller äldre ökar kraftigt.<br />
Medelåldern vid första barnets födelse efter region, kön och tid<br />
Lysekil och riket 1990-2010. Kvinnor och män<br />
35,0<br />
Diagram 29<br />
Medelålder vid första barnets<br />
födelse.<br />
Källa: SCB<br />
Ålder<br />
30,0<br />
25,0<br />
20,0<br />
1990 1995 2000 2005 2010<br />
Lysekil kvinnor 25,9 27,2 26,8 29,3 28,3<br />
Riket kvinnor 26,2 27,3 28,2 29,0 28,9<br />
Lysekil män 28,5 29,5 29,4 32,6 33,0<br />
Riket män 28,7 29,7 30,6 31,4 31,4<br />
Diagram 29<br />
”Ur ett folkhälsoperspektiv är<br />
det särskilt angeläget att främja<br />
sexuell hälsa bland ungdomar, eftersom<br />
uppväxten lägger grunden<br />
för synen på och förutsättningarna<br />
för det fortsatta sexuallivet”<br />
Proposition 2007/08:110 En förnyad<br />
folkhälsopolitik.<br />
Medelåldern vid första barnets födelse har blivit högre under de senaste<br />
20 åren både i Lysekil och riket. Skillnaderna mellan Lysekil och riket<br />
är över tid inte särskilt stora trots att diagrammet visar att männen i<br />
Lysekil, både 2005 och 2010, hade en högre medelålder vid första barnets<br />
födelse jämfört med riket. Mellan dessa år varierar skillnaderna en<br />
del. Under 2007 och 2008 har männen i Lysekil tvärt om en något lägre<br />
medelålder vid första barnets födelse jämfört med riket.<br />
27 Sexualitet och reproduktiv hälsa • VÄ L FÄ R D S R E D OV I S N I N G 2 012
Aborter<br />
I Sverige har vi fri abort och kvinnan har rätt att själv fatta beslut om<br />
sin kropp. År 1975 infördes abortlagen som innebär att kvinnor i Sverige<br />
själva kan fatta beslut om abort, utan tillstånd från vare sig partner eller<br />
myndigheter. I samband med detta infördes flera åtgärder för att försöka<br />
förebygga aborter, bland annat subventionering av preventivmedel. Aborterna<br />
i Sverige ökade mellan 2004-2008, men minskade under 2009, särskilt<br />
bland ungdomar.<br />
60<br />
50<br />
Aborter per 1000 kvinnor efter region och ålder<br />
2007-2011<br />
Diagram 30<br />
Aborter. Medelvärden för perioden.<br />
Källa: Statens Folkhälsoinstiut.<br />
Kommunala basfakta.<br />
Antal per 1000 kvinnor<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Diagram 30<br />
Lysekil Orust Sotenäs Munkedal Tanum Strömstad<br />
Västra<br />
Götalandsre<br />
gionen<br />
2007-2011 15-19 år 20,3 16,8 9,1 12,1 16,9 12,7 18,4 22,6<br />
2007-2011 20-29 år 21,9 18,8 25,2 29,3 17,5 19,3 22,1 29,8<br />
riket<br />
Det var något färre tonårsaborter (15-19 år) i Lysekil jämfört med riket<br />
under perioden 2007-2011 men något fler jämfört med övriga <strong>kommun</strong>er<br />
i norra Bohuslän och Västra Götalandsregionen. Det har dock skett<br />
en minskning av tonårsaborterna sedan föregående period 2005-2009.<br />
Även i åldersgruppen 20-29 år har skett en minskning från föregående<br />
period. I denna åldersgrupp var det under perioden 2007-2009 någotfärre<br />
aborter i Lysekil jämfört med riket och regionen.<br />
VÄ L FÄ R D S R E D OV I S N I N G 2 012 • Sexualitet och reproduktiv hälsa 2 8
9<br />
NATIONELLT<br />
MÅLOMRÅDE<br />
10<br />
NATIONELLT<br />
MÅLOMRÅDE<br />
Fysisk aktivitet samt<br />
Matvanor och livsmedel<br />
Regelbunden fysisk aktivitet främjar hälsa och välbefinnande<br />
samt har en sjukdomsförebyggande effekt. I barndomen<br />
grundläggs levnadsvanor för resten av livet. Bibehållen fysisk<br />
aktivitet genom livet bidrar till att människor kan leva<br />
ett oberoende liv långt upp i åldrarna. Kommunerna har en<br />
nyckelroll i att skapa stödjande miljöer för fysisk aktivitet<br />
och ett aktivt liv för sina invånare.<br />
Goda matvanor bidrar till hälsa och minskar risken för övervikt,<br />
fetma och karies. Matvanor är komplexa och många<br />
olika faktorer spelar in i val av mat, exempelvis kultur och<br />
vanor samt tillgänglighet, pris och utbud av olika sorters<br />
livsmedel.<br />
Såväl ohälsosamma matvanor som otillräcklig fysisk aktivitet<br />
har betydelse för utveckling av övervikt och fetma.<br />
Undervikt kan också ge negativa hälsokonsekvenser och förekommer<br />
till exempel hos äldre när aptiten avtagit och vid<br />
ätstörningar.<br />
Fysiskt aktiva<br />
Fysisk aktivitet är en viktig friskfaktor som kan användas för att<br />
främja hälsa och behandla sjukdomar, och ett effektivt sätt att påverka<br />
befolkningens hälsa är att öka dess fysiska aktivitet. Det finns<br />
skillnader mellan olika socioekonomiska grupper när det gäller<br />
andelen fysiskt aktiva. Generellt sett är personer som yrkesarbetar,<br />
som har en lång utbildning och som har en god ekonomi mest<br />
fysiskt aktiva.<br />
Andel (%) fysiskt aktiva 30 min/dag<br />
Lysekil och riket 2008-2011 uppdelat på kvinnor och män<br />
Diagram 31<br />
Fysiskt aktiva<br />
Källa: Statens folkhälsoinstitut.<br />
Kommunala basfakta<br />
Andel (%)<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Kvinnor<br />
Män<br />
Lysekil 66 62<br />
riket 64 66<br />
Diagram 31<br />
29 Fysisk aktivitet samt matvanor och livsmedel • VÄ L FÄ R D S R E D OV I S N I N G 2 012
Andelen personer i Lysekil som uppger att de är fysiskt aktiva minst 30<br />
minuter om dagen skiljer sig inte mycket åt jämfört med riket. Kvinnor<br />
i Lysekil uppger i något högre grad än männen att de är fysiskt aktiva.<br />
För riket är situationen omvänd, då männen i något högre grad uppger<br />
att de är fysiskt aktiva.<br />
Idag rekommenderas vuxna<br />
minst 30 minuters måttligt intensiv<br />
fysisk aktivitet dagligen för<br />
allmän hälsa och välbefinnande.<br />
För barn och ungdomar rekommenderas<br />
60 minuter.<br />
Betyg i idrott och hälsa<br />
Andelen elever med minst betyget godkänt i ämnet idrott och<br />
hälsa i grundskolans årskurs nio syftar till att följa utvecklingen<br />
och förutsättningarna för fysisk aktivitet och rörelse i grundskolan.<br />
Det finns ett visst samband mellan betyget i idrott och hälsa och<br />
motionsvanor senare i livet enligt svensk forskning.<br />
100<br />
90<br />
Andel (%) elever med godkänt i idrott och hälsa<br />
åk 9 Lysekil och riket 2012<br />
Andel (%)<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Lysekil<br />
riket<br />
2012 pojkar 90 94<br />
2012 flickor 94 92<br />
Diagram 32<br />
Betyg idrott och hälsa<br />
Källa: Skolverket<br />
Diagram 32<br />
Det var något fler flickor i Lysekil jämfört med riket som 2012 hade<br />
godkända slutbetyg i idrott och hälsa medan det omvända gällde för<br />
pojkarna.<br />
ATT FUNDERA ÖVER<br />
Hur kan skolan uppmuntra<br />
till fysisk aktivitet även utanför<br />
idrottslektionerna?<br />
VÄ L FÄ R D S R E D OV I S N I N G 2 012 • Fysisk aktivitet samt matvanor och livsmedel 3 0
Intag av frukt och grönt<br />
Studier visar att högt intag av frukt och grönt främjar människors<br />
hälsa och minskar risken för bl.a. diabetes, övervikt, högt blodtryck,<br />
hjärt-kärlsjukdomar och cancer. Livsmedelsverket rekommenderar<br />
att man äter minst ett halvt kilo frukt och grönsaker om dagen.<br />
Andel (%) som äter rekommenderat intag av frukt och grönsaker<br />
Kvinnor och män 2008-2011 i Lysekil och riket<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
Andel (%)<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
Diagram 33<br />
Intag av frukt och grönt<br />
Källa: Statens Folkhälsoinstitut.<br />
Kommunala basfakta.<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Kvinnor<br />
Män<br />
Lysekil 10 5<br />
Sverige 13 5<br />
Diagram 33<br />
Det är få som uppnår rekommenderat intag av frukt och grön i så väl<br />
Lysekil som riket. Det är marginellt färre kvinnor i Lysekil jämfört med<br />
riket som äter rekommenderat intag av frukt och grönt. Kvinnor är något<br />
bättre än män på att äta frukt och grönt.<br />
Amning<br />
Den första tiden är bröstmjölk barnets bästa näring och ger ett bra<br />
skydd mot infektioner och kan ha betydelse för barnets tillväxt.<br />
Amning helt eller delvis<br />
Lysekil, norra Bohuslän, regionen och riket 2010<br />
Diagram 34<br />
Amningsfrekvens<br />
Källa: Statens Folkhälsoinstitut.<br />
Kommunala basfakta.<br />
ATT FUNDERA ÖVER<br />
Varför äter kvinnor mer frukt<br />
och grönt än män?<br />
Andel (%)<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Diagram 34<br />
Lysekil Orust Sotenäs Munkedal Tanum Strömstad<br />
Västra<br />
Götalands<br />
län<br />
Andel (%) 2010 4 månader 60,2 69,1 60,5 74,2 64,8 73,8 73,2 75,6<br />
Andel (%) 2010 6 månader 47,7 48,5 56,6 60,7 50,4 58,9 59 62,5<br />
Andel (%) 2010 12 månader 4,5 6,2 11,8 15,7 13,6 13,6 13,9 16,2<br />
Riket<br />
31 Fysisk aktivitet samt matvanor och livsmedel • VÄ L FÄ R D S R E D OV I S N I N G 2 012
Andel barn som ammas har minskat över tid i så väl Lysekil som riket.<br />
Västra Götalandsregionen är den region där amningen minskat mest.<br />
Särskilt låg är amningsfrekvensen i Lysekil där endast 60 procent av<br />
barnen hel- eller delammas vid 4 månaders ålder.<br />
Hjärtinfarkt<br />
Hjärt- och kärlsjukdomar är fortfarande ett av de största folkhälsoproblemen<br />
i Sverige, även om dödligheten minskat kraftigt under de<br />
senaste åren. År 2005 utgjorde hjärt- och kärlsjukdomar 42 procent<br />
av alla dödsorsaker bland både män och kvinnor i landet. Nästan 90<br />
procent av alla hjärtinfarkter orsakas av faktorer som går att påverka,<br />
främst genom ändrad livsstil.<br />
Dödlighet i hjärtinfarkt per 10 000 invånare<br />
Lysekil, norra Bohuslän och riket 2007-2011<br />
Dödlighet per 10 000 invånare<br />
140<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
Lysekil Orust Sotenäs Munkedal Tanum Strömstad Riket<br />
Kvinnor 45-64 år 6,5 3,4 1,5 0 0 2,5 2,4<br />
Kvinnor 65- år 86,9 47,5 66,7 61,3 58,4 47,1 73,4<br />
Män 45-64 år 8,4 5,9 8,7 8 5,5 10,9 8,8<br />
Män 65- år 110,5 82,3 82,2 96,9 120,4 65,5 96,6<br />
Diagram 35<br />
Dödlighet i ischemisk hjärtsjukdom<br />
(hjärtinfarkt) per 10 000<br />
invånare.<br />
Källa: Statens Folkhälsoinstitut.<br />
Kommunala basfakta.<br />
Diagram 35<br />
Jämfört med riket är det fler kvinnor och fler män i åldern 65 år och<br />
uppåt i Lysekil som dör i hjärtinfarkt. Det är också en högre andel av<br />
männen i Lysekil och Tanum som dör i hjärtinfarkt jämfört med övriga<br />
<strong>kommun</strong>er i norra Bohuslän.<br />
VÄ L FÄ R D S R E D OV I S N I N G 2 012 • Fysisk aktivitet samt matvanor och livsmedel 3 2
Övervikt och fetma<br />
Övervikt och fetma är ett stort hälsoproblem bland både barn och vuxna.<br />
Viktgränser för under- respektive övervikt och fetma har definierats<br />
av WHO. Body Mass Index (BMI) eller kroppsmasseindex anger relationen<br />
mellan vikt och längd.<br />
Diagram 36<br />
Andel män och kvinnor med<br />
övervikt eller fetma.<br />
Källa: Statens Folkhälsoinstitut.<br />
Kommunala basfakta.<br />
Andel (%)<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Andel (%) män och kvinnor med övervikt eller fetma<br />
Lysekil, norra Bohuslän och riket 2008-2011<br />
Lysekil Orust Sotenäs Munkedal Tanum Strömstad Riket<br />
Övervikt, BMI 25-29,9 Kvinnor 28 30 27 31 28 32 28<br />
Övervikt, BMI 25-29,9 Män 44 46 43 50 46 43 42<br />
Fetma, BMI 30 och över Kvinnor 13 16 17 15 12 13 13<br />
Fetma, BMI 30 och över Män 16 11 14 12 14 16 13<br />
Diagram 36<br />
Det är betydligt fler män än kvinnor som har övervikt vilket gäller för<br />
så väl Lysekil som övriga <strong>kommun</strong>er och riket. Lysekil och rikets siffror<br />
skiljer sig inte nämnvärt åt.<br />
Diagram 37<br />
Andel elever i åk 4 med ISO-<br />
BMI >20<br />
Källa: Skolhälsovården i Lysekil<br />
ATT FUNDERA ÖVER<br />
Hur skapar vi goda förutsättningar<br />
för <strong>Lysekils</strong> barn, ungdomar<br />
och vuxna befolkning<br />
att ha en aktiv livsstil som<br />
främjar normal vikt?<br />
Andel (%)<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Diagram 37<br />
Andel (%) elever i åk 4 med ISO-BMI >20<br />
2004-2005 2005-2006 2006-2007 2007-2008 2008-2009 2009-2010 2010-2011 2011-2012<br />
Andel övervikt 26 27 30 23 29 24 23 23<br />
Andel fetma 6 5 10 4 7 10 6 9<br />
Skolhälsovården i Lysekil följer elevers längd och viktkurvor, bland annat<br />
i årskurs 4. Det går inte att se några specifika skillnader mellan könen<br />
över tid. Inte heller några tendenser till ökningar över tid. Målet är<br />
att inte kurvorna ska öka ytterligare.<br />
33 Fysisk aktivitet samt matvanor och livsmedel • VÄ L FÄ R D S R E D OV I S N I N G 2 012
Tobak, alkohol, narkotika,<br />
dopning och spel<br />
Åtgärder mot skador på grund av tobak, alkohol och spel,<br />
samt för ett samhälle fritt från narkotika och dopning är<br />
både viktiga för att förbättra människors individuella hälsa<br />
och välbefinnande och för folkhälsan generellt (prop.<br />
2007/08:110 En förnyad folkhälsopolitik).<br />
Ofta är det samma personer som utgör riskgrupp för t.ex.<br />
alkohol, narkotika och spel. Det förebyggande och hälsofrämjande<br />
arbetet måste därför, för att bli effektivt, behandlas<br />
i ett sammanhang.<br />
11<br />
NATIONELLT<br />
MÅLOMRÅDE<br />
TOBAK<br />
Sedan 80-talet har mer än 1 miljon svenskar slutat röka. Trots den positiva<br />
utvecklingen är tobaksbruket fortfarande den enskilda faktor som<br />
står för den största andelen av sjukdomsbördan i vårt land och orsakar<br />
varje år 6600 människors för tidiga död.<br />
Rökning bland föräldrar<br />
Andel (%)<br />
Rökning under graviditeten medför de vanliga riskerna för kvinnan,<br />
men är dessutom ett allvarligt hot mot fostrets liv, hälsa och utveckling.<br />
Barn som utsätts för föräldrarnas tobaksrök drabbas oftare av luftvägsinfektioner,<br />
astma, allergi och annan överkänslighet.<br />
50<br />
45<br />
40<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
Rökande blivande mödrar<br />
andel (%) av gravida vid inskrivning 2000-2010 i Lysekil, norra Bohuslän och riket<br />
Lysekil Orust Sotenäs Munkedal Tanum Strömstad Riket<br />
2000-2004 14,2 13 15,5 17,5 13,1 11,3 10,5<br />
2002-2006 12 13,1 14,3 14,6 13,3 9,4 8,9<br />
2004-2008 8,2 12,5 10,2 10,5 9,7 9,3 7,7<br />
2006-2010 6,8 10,3 8,5 8,8 9,6 9,1 6,7<br />
Regeringens övergripande mål för<br />
området är:<br />
Minskat bruk av alkohol och tobak<br />
Ett samhälle fritt från narkotika och<br />
dopning<br />
Minskade skadeverkningar av överdrivet<br />
spelande.<br />
Diagram 38<br />
Rökande blivande mödrar.<br />
Källa: Statens Folkhälsoinstitut.<br />
Kommunala basfakta.<br />
Diagram 38<br />
Andelen rökande gravida vid inskrivning hos mödravården har halverats<br />
i Lysekil sedan början av 2000-talet. I början av 1990-talet var andelen<br />
rökande gravida vid inskrivning drygt 20 procent i Lysekil.<br />
VÄ L FÄ R D S R E D OV I S N I N G 2 012 • Tobak, alkohol, narkotika, dopning och spel 3 4
Andel (%) rökande spädbarnsföräldrar efter barnets ålder (8 mån)<br />
Lysekil, norra Bohuslän och riket 2010<br />
100<br />
90<br />
Diagram 39<br />
Andel rökande spädbarnsföräldrar<br />
Källa: Statens Folkhälsoinstitut.<br />
Kommunala basfakta.<br />
Andel (%)<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Lysekil Orust Sotenäs Munkedal Tanum Strömstad Riket<br />
8 månader Pappor 11,5 7,6 9,9 4,5 7,3 8,5 10,6<br />
8 månader Mammor 9,2 8,4 4,2 4,4 6,5 3,5 6,3<br />
Diagram 39<br />
Fler pappor än mammor röker i både Lysekil och riket. Det är något fler<br />
föräldrar i Lysekil som röker jämfört med riket men också jämfört med<br />
övriga norra Bohuslän. Sedan början av 2000-talet har andelen rökande<br />
spädbarnsföräldrar minskat något.<br />
Dagligrökare<br />
Diagram 40<br />
Andel dagligrökande<br />
Källa: Statens Folkhälsoinstitut.<br />
Kommunala basfakta.<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
Andel (%) dagligrökande<br />
2008-2011 Lysekil, norra Bohuslän och riket<br />
Andel (%)<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Lysekil Orust Sotenäs Munkedal Tanum Strömstad Riket<br />
Kvinnor 18 19 15 11 16 17 13<br />
Män 12 12 12 12 11 14 11<br />
Diagram 40<br />
Fler kvinnor än män är dagligrökande både i Lysekil och riket. Lysekil<br />
har något högre andel dagligrökande kvinnor och män jämfört med riket.<br />
Fortfarande dominerar snus bland männen och i Lysekil uppger 22 procent<br />
av männen att de snusar dagligen jämfört med 4 procent av kvinnorna.<br />
Det är något fler män i Lysekil än riket som uppger att de snusar<br />
dagligen jämfört med riket. Andelen snusande kvinnor är samma i Lysekil<br />
som riket.<br />
35 Tobak, alkohol, narkotika, dopning och spel • VÄ L FÄ R D S R E D OV I S N I N G 2 012
Andel (%)<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Andel (%) dagligrökande flickor och pojkar i åk 9<br />
Lysekil och riket 2003-2011<br />
2003 2005 2007 2009 2011<br />
pojkar Lysekil 7 5 8 2 17<br />
flickor Lysekil 13 9 22 11 5<br />
pojkar riket 9 6 4 8 9<br />
flickor riket 15 13 7 10 13<br />
Diagram 41<br />
Andel dagligrökande åk 9<br />
Källa: Drogvaneundersökning i<br />
norra Bohuslän 2011. Per Blanck<br />
Diagram 41<br />
När det gäller ungas tobaksvanor har de varierat de senaste 8 åren. Tidigare<br />
var rökning vanligast bland flickor i Lysekil men 2011 var det<br />
fler pojkar än flickor som röker. Jämfört med riket var det vid senaste<br />
mätningen färre flickor i Lysekil som rökte dagligen medan det var fler<br />
pojkar.<br />
Vid senaste mätningen 2011 minskade andelen elever i Lysekil som<br />
uppgav att de snusade varje eller nästan varje dag. 6 procent av pojkarna<br />
och ingen av flickorna uppgav att de snusade.<br />
En ny drogvaneundersökning genomförs våren 2013. Det finns indikationer<br />
på att rökningen ökat men det återstår att se när resultaten kommer<br />
i augusti 2013.<br />
ALKOHOL<br />
Hög alkoholkonsumtion kopplas till ett sextiotal olika sjukdomar och<br />
hälsoproblem. Alkohol ligger också bakom en stor andel av olyckor, skador<br />
och våld.<br />
Alkohol och ungdomar<br />
När man vid ett och samma tillfälle dricker en större mängd alkohol<br />
skiljer man detta från vanlig alkoholkonsumtion och det klassas då som<br />
intensivkonsumtion. Alkoholmängden motsvarar då minst 18 cl starksprit,<br />
eller fyra starköl, vid ett och samma tillfälle en gång i månaden eller<br />
oftare. Definitionen motsvarar den internationella ”binge-drinking”.<br />
ATT FUNDERA ÖVER<br />
Hur kan vi mer effektivt<br />
arbeta med tillgänglighetsbegränsning<br />
av tobak, alkohol<br />
och narkotika?<br />
Hur stärker vi ungdomars<br />
förmåga att säga nej till tobak,<br />
alkohol och narkotika?<br />
Hur ökar vi vår förmåga till<br />
tidig upptäckt av olika slag<br />
av missbruk?<br />
VÄ L FÄ R D S R E D OV I S N I N G 2 012 • Tobak, alkohol, narkotika, dopning och spel 3 6
Diagram 42<br />
Andel elever i åk 9 som intensivkonsumerar.<br />
Källa: Drogvaneundersökning i<br />
norra Bohuslän 2011. Per Blanck<br />
Andel (%)<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Andel (%) elever i åk 9 som intensivkonsumerar<br />
Lysekil och riket 2003-2011<br />
2003 2005 2007 2009 2011<br />
pojkar Lysekil 22 20 25 7 25<br />
flickor Lysekil 28 25 27 27 23<br />
pojkar riket 28 26 23 25 18<br />
flickor riket 24 23 22 24 21<br />
Diagram 42<br />
Andelen elever i årskurs 9 som intensivkonsumerar har varit ganska<br />
konstant de senaste åren, både i Lysekil och riket. I Lysekil skedde ett<br />
undantag 2009 där pojkarna tillfälligtvis inte drack alkohol i samma omfattning<br />
som tidigare år. Andelen flickor i Lysekil som intensivkonsumerar<br />
har varit högre än andelen pojkar fram till senaste mätningen.<br />
”Till de riskfaktorer som orsakar<br />
den största sjukdomsbördan i<br />
Sverige hör tobak, högt BMI,<br />
fysisk inaktivitet och alkohol ”<br />
Folkhälsan i Sverige -Årsrapport<br />
2012<br />
Socialstyrelsen och Statens Folkhälsoinstitut<br />
Var får unga tag på alkohol?<br />
Absolut vanligast är att ungdomar under 18 år får tag på alkohol genom<br />
kompisar eller kompisars syskon. På andra plats kommer vuxna som<br />
köper ut åt dem och däribland föräldrar.<br />
Bland ungdomarna i gymnasiets årskurs 2 är det nästan hälften som har<br />
köpt utländsk alkohol och omkring en fjärdedel har druckit hemtillverkad<br />
sprit.<br />
Unga som blir bjuda på alkohol hemma<br />
15 procent av ungdomarna i årskurs 9 och 40 procent av ungdomarna<br />
i år 2 på gymnasiet blir bjudna på alkohol i eget glas av föräldrarna. En<br />
rad undersökningar har visat att unga vars föräldrar bjuder dem på alkohol<br />
i hemmet dricker mer än andra ungdomar.<br />
Riskkonsumtion av alkohol<br />
Riskkonsumtion innebär att regelbundet dricka över en viss mängd<br />
alkohol per vecka. Allt berusningsdrickande innebär riskkonsumtion.<br />
Riskerna med att bli berusad omfattar inte bara alkoholens direkta fysiska<br />
effekter utan också indirekta effekter som till exempel ökad risk för<br />
olyckor, våld och andra skador.<br />
37 Tobak, alkohol, narkotika, dopning och spel • VÄ L FÄ R D S R E D OV I S N I N G 2 012
Andel (%) med riskabla alkoholvanor<br />
Lysekil, norra Bohuslän och riket 2008-2011<br />
100<br />
Andel (%)<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Lysekil Orust Sotenäs Munkedal Tanum Strömstad Riket<br />
Kvinnor 9 8 13 9 9 14 10<br />
Män 16 18 19 16 16 13 17<br />
Diagram 43<br />
Andel med riskabla alkoholvanor<br />
Källa: Statens folkhälsoinstitut.<br />
Kommunala basfakta.<br />
Diagram 43<br />
Något fler män än kvinnor har riskabla alkoholvanor vilket gäller för så<br />
väl riket som för Lysekil. Skillnaderna mellan Lysekil och riket är inte<br />
särskilt stora.<br />
NARKOTIKA<br />
Att använda narkotika innebär en hälsorisk på många sätt: såväl medicinska<br />
som sociala problem kan uppstå och de negativa effekterna kan<br />
märkas både akut och först efter en längre tids användning. Eftersom all<br />
ickemedicinsk befattning med narkotika är olaglig i Sverige är det också<br />
svårt att ge en klar bild av hur utbredd användningen är.<br />
Självrapporterad narkotikaanvändning<br />
Andel (%)<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Andel elever som provat narkotika någon gång<br />
Åk 9 och åk 2 gymnasiet 2003, 2007, 2009 och 2011<br />
2003 2007 2009 2011<br />
Lysekil åk 9 7 5 3 13<br />
Lysekil åk 2 gymnasiet 14 12 13 19<br />
Diagram 44<br />
Andel elever i åk 9 och åk 2 på<br />
gymnasiet som provat narkotika<br />
Källa: Drogvaneundersökning i<br />
norra Bohuslän 2011. Per Blanck<br />
Diagram 44<br />
Vid senaste mätningen 2011 ökade andelen elever i Lysekil som uppgav<br />
att de provat narkotika.<br />
VÄ L FÄ R D S R E D OV I S N I N G 2 012 • Tobak, alkohol, narkotika, dopning och spel 3 8
Jämfört med riket har en högre andel elever i åk 9 i Lysekil provat narkotika.<br />
Snittet för riket är 8 procent jämfört med <strong>Lysekils</strong> 13 procent.<br />
Andelen elever i Lysekil, årskurs 2 på gymnasiet, som uppger att denågon<br />
gång provat narkotika har de senaste åren legat på mellan 12 och<br />
14 procent vilket är lägre jämfört med rikets siffror där 21 procent av<br />
männen och 14 procent av kvinnorna provat narkotika någon gång.<br />
För <strong>Lysekils</strong> del är antalet elever för få för att dela upp det mellan könen<br />
men det är övervägande del pojkar/män i så väl åk 9 som åk 2 på gymnasiet<br />
som prövat narkotika.<br />
SPEL<br />
Riskabelt spel kan leda till beroende, där en person spelar så mycket att<br />
det skapar allvarliga personliga, ekonomiska och sociala problem. Flera<br />
studier vittnar om hälsopåverkan till följd av spelberoende såsom signifikant<br />
höjda stress- och depressionsnivåer, hjärtproblem, högt blodtryck<br />
och magproblem. Riskabla spelvanor har en problembild som i mycket<br />
sammanfaller med andra beroendebeteenden, som bland unga kan ta<br />
utagerande uttryck eller tvärtom innebära social isolering Riskspelarna<br />
tillhör ofta en socioekonomiskt belastad grupp som har svårt att etablera<br />
sig på arbetsmarknaden och inte sällan har en multipel problembild.<br />
Spelvanor bland ungdomar<br />
Spel med pengar inblandade är betydligt vanligare bland tonårspojkar<br />
än tonårsflickor vilket gäller för så väl Lysekil som riket. Det är framför<br />
allt spel på internet, så som poker och casino som lockar till spel om<br />
pengar. Omkring 15 procent av pojkarna i gymnasiet, åk 2, hade vid undersökningen<br />
2011 någon gång under de senaste 12 månaderna spelat<br />
om pengar på internet (Drogvaneundersökning norra Bohuslän 2011,<br />
Per Blanck).<br />
Spelvanor bland vuxna<br />
Undersökningar av befolkningens spelvanor visar också att män i högre<br />
grad än kvinnor har riskabla spelvanor. I Lysekil visade senaste nationella<br />
folkhälsoenkäten att 3 procent av männen hade riskabla spelvanor<br />
medan inga kvinnor rapporterades ha riskabla spelvanor. Det är något<br />
lägre andel än rikets siffror där 5 procent av männen och 2 procent av<br />
kvinnorna har riskabla spelvanor.<br />
39 Tobak, alkohol, narkotika, dopning och spel • VÄ L FÄ R D S R E D OV I S N I N G 2 012