LANDSKRONAS MILJÃREDOVISNING 2011 - Landskrona kommun
LANDSKRONAS MILJÃREDOVISNING 2011 - Landskrona kommun
LANDSKRONAS MILJÃREDOVISNING 2011 - Landskrona kommun
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>LANDSKRONAS</strong> MILJÖREDOVISNING <strong>2011</strong>
<strong>LANDSKRONAS</strong> MILJÖREDOVISNING <strong>2011</strong>
INNEHÅLL<br />
Miljöredovisningen har producerats av<br />
miljöförvaltningen på <strong>kommun</strong>styrelsens<br />
uppdrag.<br />
Högni Hansson har varit ansvarig för<br />
projektet där Olle Nordell har varit<br />
projektledare.<br />
Rainer Weich har formgivit dokumentet,<br />
gjort diagram och andra illustrationer.<br />
Osignerade texter är skrivna av Rainer Weich<br />
och Olle Nordell.<br />
Ytterligare information om miljötillståndet<br />
finns på miljöförvaltningens hemsida,<br />
www.landskrona.se under ”Miljö och hälsa”.<br />
Copyright: Innehållet i denna skrift får gärna<br />
citeras, refereras eller kopieras om källan<br />
anges.<br />
Upplaga: 1000 exemplar<br />
Fotografer:<br />
Omslag och baksida, Sven Halling; sid. 4,<br />
Lars Gustavsson; Olle Nordell sid. 3, 10, 11,<br />
12, 14, 15, 16, 28; Rainer Weich sid.17, 18,<br />
19, 21, 22, 23 överst, 24, 25, 26, 27 överst,<br />
36, 37, 38, 40.<br />
Upplysningar om varifrån uppgifter i diagram<br />
och tabeller är hämtade finns på<br />
<strong>Landskrona</strong> stads hemsida.<br />
www.landskrona.se<br />
<br />
klicka på Miljö och hälsa.<br />
Miljömärkt trycksak<br />
Tryckning:<br />
Elvins Grafiska AB<br />
Helsingborg<br />
Omslag och baksida: Bronsåldersgravar på<br />
Rönneberga backar.<br />
FÖRORD ......................................................3<br />
INLEDNING ....................................................4<br />
Jordbruket - en hjärtefråga ................................................4<br />
Från stenålder till nutid - jorbruk i förändring. ........................7<br />
NATURVÅRD ...................................................10<br />
Naturförbättrande åtgärder i Sundvik ...............................10<br />
Vandringsleder ..............................................11<br />
Nytt fågeltorn i Lundåkrabukten ..................................11<br />
Saxtorpsskogen ..............................................12<br />
Fårflytt till Gråen ............................................14<br />
Kvärlöv en doldis bland <strong>kommun</strong>ens naturreservat .....................15<br />
Det våras för den grönfläckiga paddan. .............................16<br />
MILJÖLEDNING .................................................17<br />
<strong>Landskrona</strong>s <strong>kommun</strong>ala miljömål har blivit fyra .......................18<br />
Ekomat på frammarsch ........................................19<br />
Matsvinnet måste minska .......................................19<br />
Valet blir till kvalet ...........................................20<br />
Stadsbussarna är populära. ......................................20<br />
Räddningstjänsten kör miljövänligt .................................20<br />
Från försök till fullskalig bilpool ..................................21<br />
Vitsen med bilpooler - gröna bilister skriver:. .........................21<br />
Fritid & kulturförvaltningen. ...............................................22<br />
Trädgårdsgillet miljöcertifierat ...................................22<br />
Utbildningsförvaltningen. .................................................23<br />
Skräpplockardagen - hela veckan ..................................23<br />
Tallskolan får utmärkelse av Skolverket. .............................23<br />
Teknik & service<br />
Parkenheten ............................................................24<br />
Vad dödar våra hästkastanjeträd? ..................................24<br />
Teknik & service<br />
Kostavdelningen. ........................................................25<br />
En svår uppgift för kostavdelningen. ...............................25<br />
Teknik- & Stadsbyggnadsförvaltningen. .....................................26<br />
Den efterlängtade cykelbron är på plats .............................26<br />
Notiser .................................................................27<br />
Hur påverkar din livstil miljön? ...................................27<br />
Bryr vi oss om klimatförändringar? ................................27<br />
MILJÖTILLSTÅNDET ..............................................28<br />
Andas bör man..... .......................................................29<br />
Bly - en hälsofara ............................................29<br />
Partiklar från dieselavgaser ger cancer. ..............................29<br />
Kvävedioxid på väg ned ........................................31<br />
Högt blynedfall ..............................................31<br />
Marknära ozon irriterar luftrören. .................................32<br />
Bensen finns i bilavgaser. ......................................32<br />
Svaveldioxid minskar kraftigt. ....................................32<br />
Partikelhalter i gaturum under miljökvalitetsnorm men över miljömålet. .......33<br />
Luften i <strong>Landskrona</strong> och andra svenska städer ........................34<br />
Vissa freoner skadar ozonskiktet ..................................35<br />
Vågar man doppa sig?. ...................................................36<br />
Nya EU-regler för våra EU-badplatser ..............................36<br />
Bakterier i vattnet avgör badvattenkvaliteten ..........................36<br />
Saxån-Braån och övergödningen ..................................37<br />
Råån .....................................................38<br />
Hälsa och ohälsa ........................................................39<br />
Blyhalter i barnens blod minskar ..................................39<br />
Hur gick det med bekämpningsmedelsundersökningen? ..................40
- <strong>Landskrona</strong>s miljöredovisning <strong>2011</strong> - Förord<br />
FÖRORD<br />
Miljöredovisningen handlar denna<br />
gång om bl.a. olika naturvårdsfrågor.<br />
Det kanske mest<br />
uppmärksammade är <strong>kommun</strong>ens<br />
köp av delar av Saxtorpsskogen<br />
med avsikt att skydda<br />
skogen från exploatering. <strong>Landskrona</strong><br />
kännetecknas annars av<br />
värdefull åkermark, åkerfält som<br />
breder ut sig i landskapet.<br />
Skogsområden är det ont om i<br />
<strong>Landskrona</strong> och desto viktigare<br />
är det att värna om de områden<br />
som finns. Förhoppningen är att<br />
Saxtorpsskogen kan bevaras som<br />
viktig tillgång för landskronaborna.<br />
Ett annat värdefullt naturområde<br />
i <strong>kommun</strong>en är Lundåkrabukten<br />
som är hotat på olika sätt<br />
främst av föroreningar. Det är<br />
viktigt att bevara naturvärdena<br />
även till havs. Ett nytt fågeltorn<br />
har byggts för att underlätta för<br />
fågelintresserade att njuta av det<br />
fågelliv som frodas vid Lundåkrabukten.<br />
Det finns redan två<br />
<strong>kommun</strong>ala naturreservat i <strong>kommun</strong>en,<br />
Exercisfältet och Kvärlövs<br />
naturreservat. Förhoppningsvis<br />
blir det fler med tiden.<br />
Insatser har även genomförts i<br />
två andra reservat, Gråen och i<br />
Sundvik. Naturreservat i Skåne<br />
är starkt påverkade av människans<br />
brukande av jorden och därför<br />
kan man för det mesta inte<br />
lämna naturreservat utan skötsel.<br />
Detta är ingalunda oomstritt. Vi<br />
vänjer oss med tiden vid en viss<br />
typ av landskap. Många har svårt<br />
att acceptera de förändringar<br />
som görs för att återställa områden<br />
till det tillstånd som man en<br />
gång ville bevara genom skyddet.<br />
Miljöredovisningen innehåller<br />
även den traditionella beskrivningen<br />
av miljötillståndet i <strong>kommun</strong>en.<br />
Den visar att vissa föroreningar<br />
har minskat, men att<br />
mycket återstår att göra.<br />
Torkild Strandberg<br />
Kommunstyrelsens ordförande<br />
-3-
- <strong>Landskrona</strong>s miljöredovisning <strong>2011</strong> - Inledning<br />
INLEDNING<br />
Jordbruket - en hjärtefråga<br />
Betesmarker och åkermark på Ven.<br />
Jordbruk utgjorde den viktigaste näringsverksamheten i Sverige fram till den industriella revolutionen på<br />
1800-talet. Dåtidens jordbruk var arbetsintensivt och sysselsatte större delen av den arbetsföra befolkningen.<br />
Fram till 1930-talet bodde fler människor på landsbygden än i städerna. Skåne med sina bördiga<br />
jordar och mildare klimat hade stor betydelse för jordbrukets utveckling i Sverige.<br />
Jordbruksmark - en oersättlig resurs<br />
Jordbruksnäringen i <strong>Landskrona</strong> har under 1900-talet bidragit<br />
till ett ökat välstånd inte minst genom betydelsefulla växtförädlingsföretag<br />
som Hilleshög AB och Weibull AB. När<br />
dessa företag hade etablerats, såg jordbrukslandskapet i princip<br />
ut som idag. De stora förändringarna i landskapet hade<br />
skett ett århundrade tidigare. För att kunna öka andelen åkermark,<br />
har stora våtmarksområden inom Saxån-Braån området<br />
dränerats. Eftersom naturgödsel utgjorde den huvudsakliga<br />
näringskällan för kväve- och fosfor, krävdes det en balans mellan<br />
djurhållning och storleken på åkermarken för att kunna<br />
odla effektivt. Nu fanns det stora områden åkermark men för<br />
få djur för att kunna tillgodose gödselbehovet. Som resultat<br />
växte de nyvunna markerna igen.<br />
Fram till att konstgödsel och kemiska bekämpningsmedel<br />
gjorde sitt intåg under andra hälften av 1900-talet, följde jordbruket<br />
kretsloppsprincipen.<br />
Detta ändrade sig dock när man lyckades omvandla luftens<br />
kväve till mineralgödsel i en energikrävande, oljebaserad process.<br />
Konstgödsel, tillsammans med den växande mekaniseringen<br />
under 1950-talet, ökade avkastningen men bidrog samtidigt<br />
till en ökad energiförbrukning som baserades helt på<br />
oljeprodukter. Idag utgör mekaniseringen fortfarande den<br />
största energiförbrukande delen av jordbruket.<br />
Fosforgödsel började nu utvinnas från mineraler som importerades<br />
från olika världsdelar. Tillsammans med kvävegödsel<br />
och kalium skapade Supra i <strong>Landskrona</strong> den till alla världsdelar<br />
exporterade NPK-gödseln.<br />
Naturgödsel och samodling med kvävefixerande växter minskade<br />
i betydelse. Övergången från det primitiva till det moderna<br />
jordbruket med stora monokulturer, ökade även<br />
bekämpningsmedelsberoendet.<br />
För naturmiljöer i sjöar och vattendrag medförde den ökade<br />
tillförseln av numera lättrörliga näringsämnen från markerna<br />
en ökad näringsstatus. Sjöar och vattendrag började växa igen<br />
och på sikt påverkades även våra kustvatten. Effekter av övergödningen<br />
yttrade sig i bl. a syrebrist med efterföljande utslagning<br />
av högre liv under vissa perioder. Rester av kemiska bekämpningsmedel<br />
hamnade i vattendrag och i grundvatten.<br />
Fortfarande utgör jordbruket inom <strong>Landskrona</strong>s geografiska<br />
område en viktig näringsverksamhet. En faktor som gynnar<br />
-4-
- <strong>Landskrona</strong>s miljöredovisning <strong>2011</strong> - Inledning<br />
jordbruket i <strong>Landskrona</strong> är den höga kvaliteten på jordbruksmarken,<br />
i stora delar av <strong>kommun</strong>en finns klass 10 jordar.<br />
År 1974 graderades den skånska jordbruksmarken efter dess<br />
produktionsförmåga av landbruksnämnderna i före detta<br />
Malmöhus respektive Kristianstads län. Jordbruksmarken<br />
graderades i klasserna 1-10 där klass 1 är jordbruksmark av<br />
lägsta kvalitet och klass 10 av högsta.<br />
Hur kommer jordbruket i <strong>Landskrona</strong> att se ut i framtiden?<br />
Man har lyckats att minska mängden konstgödsel och tagit<br />
fram mindre miljöfarliga bekämpningsmedel. Det för jordbruket<br />
största hotet i <strong>Landskrona</strong> utgör dock exploateringen<br />
av den värdefulla åkermarken.<br />
I en värld där en ogynnsam klimatutveckling hotar livsmedelsförsörjningen,<br />
kommer jordbruksmark av god kvalitet utgöra<br />
en bristvara.<br />
Dagens jordbrukspolitiska åtgärder har premierat ett intensivt<br />
jordbruk med hög produktion. Detta jordbruk har medfört<br />
oönskade effekter som övergödning av vattendragen och haven,<br />
en minskad biologisk mångfald och ett fattigare kulturlandskap.<br />
Visste du att....<br />
Åkermark är en begränsad naturresurs i vårt land. På 60 år har<br />
900 000 hektar åker försvunnit, åkermark som motsvarar nästan hela<br />
Skånes yta. Mycket har blivit skogs- eller betesmark. Men marken har<br />
också exploaterats för bebyggelse och infrastruktur.<br />
I dag är bara sju procent av Sveriges landareal åker.<br />
Det finns inte längre någon överproduktion i jordbruket. I ett globalt<br />
perspektiv råder det brist på livsmedel. När jordens befolkning ökar, i<br />
kombination med klimat- och miljöproblem, blir det extra viktigt att<br />
hushålla med marken för att trygga försörjningen av mat.<br />
Men trots att åkermarken är en begränsad resurs som behövs för<br />
livsmedelsproduktion går ofta andra intressen före, detta märks särskilt i<br />
<strong>kommun</strong>erna i västra och södra Skåne.<br />
Sedan 1962 har cirka 13 000 hektar åkermark av klass 8-10, jord som hör<br />
till Europas bördigaste, exploaterats för bebyggelse. Det motsvarar<br />
närmare 10 procent av Skånes bästa jordar.<br />
Av de skånska översiktsplanerna framgår det att inom de kommande<br />
20-30 åren finns planer på att bebygga ytterligare omkring 9000 hektar<br />
åkermark.<br />
Västra och södra Skåne utmärker sig genom sina högavkastande jordbruksmarker av klass 8-10. Stora delar av <strong>Landskrona</strong> stad har högproduktiv<br />
jordbruksmark av högsta klass.<br />
-5-
- <strong>Landskrona</strong>s miljöredovisning <strong>2011</strong> - Inledning<br />
Flygfoton av <strong>kommun</strong>en 1940 och 2012. Tätorterna har vuxit och jordbruksmarken krympt. Odlingsytorna har blivet större genom sammanslagning av<br />
mindre åkrar till större enheter.<br />
-6-
- <strong>Landskrona</strong>s miljöredovisning <strong>2011</strong> - Inledning<br />
Från stenålder till nutid - jorbruk i förändring<br />
Människan har påverkat sin miljö under flera tusen<br />
år. I perioder har denna påverkan varit mycket<br />
kraftig och överexploatering av naturresurser har<br />
förekommit vid ett flertal tillfällen. Dock har vår inverkan<br />
på miljön och våra naturresurser varit extra<br />
kraftig under de sista två hundra åren, för att ytterligare<br />
accelerera under det senaste halvseklet.<br />
Jägarstenålder (3900 f.Kr.)<br />
Människan har levt 99 % av sin historia som jägare/samlare.<br />
Dieten utgjordes främst av vilda bär, frukter, rötter och andra<br />
växtdelar. Jakten på vilt och fiske kompletterade den vegetariska<br />
dieten. Eftersom man saknade fasta bosättningar levde<br />
man som nomader. Människans påverkan på naturen var relativt<br />
liten jämfört med idag, dock ej helt försumbar. Vid jakt förekom<br />
det att elden användes till hjälp varvid även större områden<br />
kunde brännas ned. Det anses också att människan<br />
utrotat ett flertal storvuxna djurarter under denna period.<br />
Bondestenålder (3900-2300 f.Kr.)<br />
Det är bara under de sista ca 10 000 åren det förekommit någon<br />
form av jordbruk i världen, i Norden ca 6 000 år. Det första<br />
jordbruket i vårt land utgjordes av svedjebruk. Man brände<br />
ned ett område, vilket åstadkom en röjgödslingseffekt.<br />
Området odlades sedan ett eller ett fåtal år, för att därefter<br />
lämnas för en lång träda, kanske 25-50 år eller mer. Även gårdarna<br />
flyttades med jämna mellanrum. Jordbruk bedrevs jämsides<br />
eller tillsammans med boskapsskötsel. I Skåne<br />
dominerade nötboskap som tamdjur.<br />
Områdena för det tidiga jordbruket var belägna där ädellövskogarna<br />
(alm, ek, lind) bildat bördiga brunjordar. Röjning<br />
och bete förde med sig att skogarna började glesas ut - en kulturlandskapsmosaik<br />
uppstod. Under denna period nyttjades<br />
också s.k. skottskogar, där man kapade träden för att använda<br />
som byggnadsmaterial och bränsle. De lämnade stubbarna<br />
sköt skott och avverkades vid lämplig ålder och storlek på<br />
stammarna.<br />
alltmer betespräglat. Betestrycket ökade dramatiskt. Boskapshjordar<br />
vilka var 5-10 ggr större än försörjningsbehovet av<br />
mjölk och kött blev vanliga. Denna överskottsproduktion användes<br />
till handel, bl.a. med brons. Samtidigt åstadkoms en<br />
dramatisk avskogning av landskapet i södra delen av vårt land.<br />
Även bruket av skottskogar minskade. År 1000-800 f.Kr. blev<br />
de skånska kustslätterna praktiskt taget helt avskogade. Landskapet<br />
dominerades istället av öppna gräsmarker med enstaka<br />
träd- och buskdungar, framför allt hassel. Användning av<br />
årder (enkel plöjningsredskap) på åkrarna och trampet från de<br />
stora boskapshjordarna åstadkom ökad erosion och jordflykt,<br />
vilket kan konstateras i sjösedimentens ändrade<br />
sammansättning.<br />
Järnålder (500 f.Kr. - 1000 e.Kr.)<br />
Övergången mellan bronsålder och järnålder sammanfaller<br />
med ett kallare klimat. Möjligen som en följd av detta började<br />
stallning av djuren, i fähus, bli vanligare. Denna förändring<br />
möjliggjorde i sin tur gödsling av åkrarna och därmed större<br />
skördar. Under stor del av perioden fortsätter ett vandrande<br />
åkerbruk. Dock blir bebyggelsen mer permanent. I södra Skåne<br />
var det vanligt under århundradena kring Kristi födelse<br />
med grupper på två till fyra gårdar vilka kunde ligga på samma<br />
plats i 200-300 år.<br />
Fähus från järnåldern (rekonstruktion) I det kallare klimatet som rådde<br />
under järnåldern höll man djuren i sina hus. Djuren bidrog till att värma<br />
upp huset och producerade gödsel till åkrarna.<br />
I Skåne sker en fastlåsning i skilda vegetationstyper för inägor<br />
(jordbruksmark som inhägnats för att hålla vilda djur ute) och<br />
utmark (ängar) från 700-talet e.Kr. Byarnas utmarker, vilka<br />
nyttjades som betesmark, var nästan helt trädlösa. De bestod<br />
av öppen och halvöppen buskmark med skottskog. Torrare<br />
buskmarker dominerades ofta av hassel. I inägorna fanns åkrarna<br />
och ängarna. Torrare marker nyttjades som s.k. hårdvallsängar,<br />
alkärr omvandlades till fuktiga s.k. sidvallsängar.<br />
Att bränna ned skog för att skapa åkermark var vanligt under<br />
bondestenåldern. I askan finns det näringsämnen som ger skördar<br />
under ett par år. Utan gödsling utarmas jorden dock snabbt.<br />
Bronsålder (2300-500 f.Kr.)<br />
Under den sena bondestenåldern och bronsåldern, vilken<br />
kännetecknas av ett varmare klimat, blev kulturlandskapet<br />
Bylandskapets tid (1000 - 1800 e.Kr.)<br />
Medeltidens kulturlandskap kännetecknas av uppdelningen<br />
mellan inmarkens åkrar och ängar och utmarkens betespräglade<br />
områden, en landskapsuppdelning vilken utvecklats redan<br />
under järnålderns senare del. Byarna blev dock under medeltiden<br />
både större och mer permanenta, inte minst genom<br />
uppförandet av medeltidskyrkorna.<br />
-7-
- <strong>Landskrona</strong>s miljöredovisning <strong>2011</strong> - Inledning<br />
Redan under vikingatiden nyttjades olika odlingssystem på<br />
åkermarkerna beroende på landskapsförhållanden. I skogsbygden,<br />
där gödseltillgångarna var större p.g.a. stora beteshjordar,<br />
besåddes åkrarna årligen i s.k. ensäde. I välgödslade<br />
åkrar odlades råg och korn, i ogödslade åkrar, havre och bovete.<br />
I slättbygden, där gödseltillgångarna var mindre, var åkrarna<br />
uppdelade i två vångar (gärden) vilka odlades växelvis, s.k.<br />
tvåsäde. Hälften av åkerjorden låg således i träda. Under medeltiden<br />
tillkom ett tredje odlingssystem, tresäde med tre vångar<br />
(gärden). Trädan utgjorde här en tredjedel av marken. Man<br />
odlade första året korn, andra året råg, för att tredje året låta<br />
jorden ligga i träda.<br />
Ängen var oerhört viktig eftersom där producerades vinterhöet,<br />
vars kvantiteter avgjorde gödselproduktionen till åkrarna<br />
och därmed dess avkastning. Därav uttrycket "äng är åkers<br />
moder". Ofta var ängsarealen 5-10 ggr större än åkerarealen.<br />
De fuktiga slåtterängarna (sidvallsängen) gödslades genom de<br />
årliga naturliga översvämningarna, vilka förde slam och därmed<br />
näringsämnen med sig. En annan typ av gödsling skedde<br />
på de s.k. stubbskottsängarna där gräshöproduktion samsades<br />
med virkesproduktion. Då träden kapades åstadkoms en röjgödslingseffekt,<br />
där trädrötternas förmultning ökade näringsämnestillgången<br />
till fältskiktets växter. Öppna, torrare ängar<br />
(hårdvallsängar) saknade dock egna gödslingsmekanismer.<br />
Dessa ängar blev med tiden alltmer utarmade och höproduktionen<br />
minskade därmed. Dock utgjorde ängarna rika livsmiljöer<br />
för många växt- och djurarter, m.a.o. stod de för en hög<br />
biologisk mångfald.<br />
Utanför den instängslade inmarken betade djuren. På denna<br />
utmark, vilken utgjorde en allmänning mellan byarna, tog man<br />
också tillvara på virke och ved och bedrev jakt. Utmarken var<br />
mer öppen nära byarna p.g.a. mer intensivt bete, medan trädrikedomen<br />
ökade ju längre bort man avlägsnade sig. Utarmningen<br />
av dessa marker var stor, speciellt på ljunghedar som<br />
brändes för att gynna gräsproduktion. Även den mångformiga<br />
utmarken präglades av en hög biologisk mångfald.<br />
Med undantag av 1300-talet, då digerdöden skördade många<br />
människoliv, kännetecknas bylandskapets tid av en pågående<br />
befolkningsökning. Födobehoven ökade snabbare än utvecklingen<br />
av matproduktionen. Från slutet av 1600-talet var Sverige<br />
ett jordbruksimporterande land. Under 1700-talet utgjorde<br />
importen ca 10% av förbrukningen. Ett sätt att delvis<br />
minska importbehoven var en gradvis övergång från animaliska<br />
till mer vegetabiliska livsmedel. Befolkningstillväxt ledde<br />
till en tilltagande överexploatering av jordbrukssystemen med<br />
brist på näringsämnen i marken och jordförstöring som följd.<br />
1800-talet<br />
Slutet av 1700-talet och första halvan av 1800-talet kännetecknades<br />
av jordreformer - det tidigare storskiftet och enskiftet<br />
följdes 1827 av laga skifte. Byarna sprängdes och gårdarna<br />
flyttades ut. Då många gårdar hamnade på utmarksjordar innebar<br />
reformen en stor generell nyodling. Åkerarealen ökade<br />
kraftigt under 1800-talet. Processen var dock utdragen och<br />
pågick i flera decennier.<br />
I början av 1800-talet och framåt utvecklades och spreds nya<br />
växtodlingssystem, 6-8-åriga växtföljder blev allt vanligare.<br />
Odling av rotfrukter, ärtväxter och vall blandades med spannmålsodlingen<br />
i olika växtföljder. Införandet av vall innebar att<br />
åker och äng samsades på samma marker. Den naturliga ängen<br />
minskade drastiskt i betydelse. Genomförandet av skiftena<br />
underlättade spridningen av dessa växtföljder.<br />
En intensivare odlingsteknik under 1800-talet krävde allt större<br />
näringstillförsel. Genom att så in klöver eller andra kvävefixerande<br />
växter, kunde man höja kvävehalterna i jorden.<br />
Genom ängen kunde man utfodra djuren med hö under vinterhalvåret.<br />
Djuren producerade gödsel som var förutsättningen för att kunna odla<br />
effektivare.<br />
De nya odlingsmetoderna medförde att markerna förlorade<br />
mera näring än som tillfördes. Bristen på näring medförde att<br />
man provade olika metoder att tillföra åkrarna mer näring. Förutom<br />
stallgödsel nyttjades aska och i kustnära trakter även<br />
tång som gödsel. Latrin och annat avskräde från städerna<br />
hämtades och transporterades ut på åkrarna. Benmjöl, vilken<br />
är rik på fosfor, började användas i Sverige på 1820-talet. Första<br />
importen av guano (avföring från främst sjöfåglar) till Sverige<br />
skedde 1844 och denna blev viktig under de följande<br />
årtiondena. Under andra halvan av 1800-talet dyker även andra<br />
konstgödselmedel upp, t.ex. chilesalpeter och superfosfat.<br />
Användningen av konstgödsel skedde dock i en mycket blygsam<br />
omfattning, många bönder använde ingen konstgödsel<br />
alls. När det väl användes var det ofta inte på fastmarksåkrarna<br />
utan i samband med uppodling av sankängar och mossar. I<br />
slutet av 1800-talet förekommer gröngödsling (grödor som<br />
odlas för att förbättra jordstrukturen, öka mullhalten samt<br />
tillföra växtnäring) i Skåne, speciellt på sandjordar.<br />
-8-
- <strong>Landskrona</strong>s miljöredovisning <strong>2011</strong> - Inledning<br />
Märgling (tillförsel av märgel, dvs. jordarter med hög halt av<br />
kalciumkarbonat, för kalkning av åkermark) hade sin storhetsperiod<br />
i Skåne 1860-1885. Rönnebergs och Harjagers var<br />
de två häraderna i Malmöhus län som märglade mest under<br />
denna period. Märgellera innehåller mycket kalk men begränsade<br />
mängder näringsämnen. Det är istället omsättningen av<br />
åkermarkens eget näringskapital som ökar vid märgling. Vinsten<br />
blir dock kortvarig och marken tömdes på näring. I Saxån-Braåns<br />
avrinningsområde fanns över 55 ha småvatten.<br />
Många av märgelgravarna är idag igenfyllda.<br />
Detta har i sin tur inneburit krav på större enheter och därmed<br />
borttagande av odlingshinder. Småbiotoper i jordbrukslandskapet,<br />
som gärdesgårdar, odlingsrösen, dikesrenar, åkerholmar,<br />
märgelgravar och andra småvatten, har kraftigt minskat i<br />
antal. Djur och växter knutna till dessa har i samma utsträckning<br />
också minskat.<br />
Det moderna jordbrukets nya tekniker och ökade konstgödsling<br />
gynnade och förökade ogräs, svampar och skadeinsekter.<br />
Därför tog även användningen av bekämpningsmedel rejäl<br />
fart efter andra världskriget. Betning med kvicksilverhaltiga<br />
preparat förbjöds 1966 och DDT förbjöds 1970. Mot slutet av<br />
1990-talet ökade dock försäljningen av ogräsmedel, betningsmedel<br />
och svampmedel medan insektsmedel minskade. Användningen<br />
av bekämpningsmedel är mycket ojämn i landet,<br />
t.ex. sprids nästan hälften av Sveriges ogräsmedel i Skåne.<br />
Märglegravar framträder som små prickar på de obeväxta åkrarna<br />
(jordbrukslandskap vid Häljarp).<br />
1900-talet<br />
Stora förändringar av markanvändningen skedde under<br />
1900-talet. I Sverige minskade naturbetesmarkerna från ca 1,5<br />
miljoner hektar till ca 200 000 hektar under perioden<br />
1927-1990. Slåtterängarna minskade under samma period<br />
från drygt 500 000 hektar till 3000 hektar. Ängarna och naturbetesmarkerna<br />
ersattes till stor del av den odlade vallen. Störst<br />
utbredning hade vallodlingen under 1940-talet. Därefter har<br />
den minskat.<br />
Sveriges åkerareal var som störst under 1930-talet då den omfattade<br />
3,7 miljoner hektar. Efter andra världskriget har åkermarken<br />
minskat. 1988 fanns det ca 2 950 000 hektar åkermark.<br />
Små, perifera och olönsamma jordbruksenheter på mindre<br />
bördiga marker har tvingats lägga ned sin verksamhet. Många<br />
av dessa marker har planterats igen med skog, framför allt<br />
gran.<br />
Även om användningen av konstgödsel pågått sedan mitten<br />
av 1800-talet var det först efter andra världskriget som användningen<br />
började öka starkt. Ökningen fortsatte fram till<br />
mitten av 1970-talet då konstgödselanvändningen i Sverige<br />
uppgick till 380 000 ton, för att därefter minska till 272 000<br />
ton i slutet av 1990-talet. Det är framför allt användningen av<br />
fosfor- och kaliumgödsel som minskat. Kvävekonstgödsel har<br />
dock ökat från knappt 10 kg per hektar i mitten av 1940-talet,<br />
ca 80 kg i början av 1980-talet och i genomsnitt 100 kg per<br />
hektar i slutet av 1990-talet.<br />
Ökade krav på rationaliseringar i jordbruket har inneburit en<br />
högre grad av specialisering av grödor och djurbesättningar<br />
samt en kraftig utveckling av allt större jordbruksmaskiner.<br />
Dagens intensiva odlingar kräver konstgödsel och kemiska<br />
bekämpningsmedel. Avrinning av näringsämnen från åkermarkerna har<br />
dock gett upphov till övergödningsproblem i vattendrag, sjöar och<br />
kustvattnen. Även bekämningsmedel finns i yt- och grundvattnet.<br />
Hälsofarliga nivåer av nitrat kan ibland påvisas i grundvattnet från<br />
områden med lätta jordar .<br />
Att tänka på<br />
Åkermark har inget skydd som riksintresse. Enligt 3 kap 4 §<br />
Miljöbalken är jordbruksmark av nationellt intresse och får endast tas i<br />
anspråk för bebyggelse om det behövs för att tillgodose väsentliga<br />
samhällsintressen. Men i praktiken är detta skydd svagt.<br />
Hur skulle Sverige annars kunna ha blivit ett av de europeiska<br />
länderna med högst andel hårdgjord yta - asfalt och betong - per<br />
invånare? Detta framförde landskapsarkitekten Anders Larsson, SLU<br />
Alnarp på seminariet. Planeringsansvaret för hushållande med<br />
jordbruksmarken ligger alltså uteslutande hos <strong>kommun</strong>en. Ingen<br />
central myndighet bevakar om jordbruksmarken ska skyddas från<br />
exploatering.<br />
Anders Larsson och Lisa Germundsson, LRF Skåne, genomförde<br />
<strong>2011</strong> en enkätstudie med frågan: ”Har <strong>kommun</strong>en någon policy<br />
angående bevarande av god odlingsmark?” 290 <strong>kommun</strong>er fick frågan,<br />
58 svarade ”ja”. 20 <strong>kommun</strong>er svarade ”nej, men arbete pågår”,<br />
nästan hälften svarade ”nej” och 69 svarade inte alls.<br />
-9-
- <strong>Landskrona</strong>s miljöredovisning <strong>2011</strong> - Naturvård<br />
NATURVÅRD<br />
Naturförbättrande åtgärder i Sundvik<br />
Hilleshögs dalar och Glumslövs<br />
backar bildades under istiden<br />
och är huvudsakligen uppbyggda<br />
av kalkhaltiga issjö- och deltasediment.<br />
Mellan Sundvik och Ålabodarna<br />
har dock de strandnära<br />
backarna till stora delar grävts<br />
bort under tegelbrukens epok.<br />
När sedan täktverksamheten<br />
upphörde kunde växter och djur<br />
inta den blottade jorden och de<br />
speciella förhållandena med<br />
naken, varm sand och exponerade<br />
lertag visade sig vara lämpliga<br />
livsmiljöer för många sällsynta<br />
arter.<br />
Med tiden har de gamla tegelbruken<br />
vuxit igen och växter och djur som behöver<br />
soliga, varma och sandiga miljöer<br />
har fått krympande livsmiljöer. Under<br />
2009 - 2010 genomfördes en<br />
omfattande restaurering av det igenväxande<br />
gamla tegelbruksområdet<br />
norr om Sundvik. En stor del av områdets<br />
träd, buskar och annan högvuxen<br />
vegetation röjdes bort för att släppa in<br />
sol och värme. Området ska hållas öppet<br />
genom bete med nötkreatur.<br />
Efter den inledande restaureringen<br />
som i huvudsak genomförts av markägarna<br />
har några mindre projekt genomförts<br />
med bidrag från Länsstyrelsens<br />
LONA-projekt (Lokala naturvårdssatsningen).<br />
De allra värdefullaste torrängarna har<br />
inhägnats för att dels skötas med slåtter<br />
och sent bete då korna släpps på<br />
först i augusti. Tanken är att de inhägnade<br />
områdena ska tjäna som spridningslokaler<br />
för resten av området. I<br />
några av sluttningarna tränger ytligt<br />
grundvatten fram och bildar fuktängar.<br />
Dessa kan bli mycket artrika med rätt<br />
skötsel. Den sällsynta och rödlistade<br />
kärrjohannesörten har ökat påtagligt<br />
efter röjningarna. De värdefullaste<br />
partierna har rensats omsorgsfullt från<br />
ris, pinnar och mindre trädstammar för<br />
att göra dem enkla att sköta med bete<br />
och slåtter.<br />
Här och var har detta samlats ihop till<br />
så kallade faunadepåer. Det innebär att<br />
man lämnar kvar risbunkar, stenhögar<br />
och stockar på lämpliga ställen - det<br />
blir utmärkta gömställen och boplatser<br />
för fåglar, sandödlor och diverse<br />
småkryp.<br />
En faunadepå<br />
Väddklint<br />
En stäppartad torräng innanför inhängnaden<br />
-10-
- <strong>Landskrona</strong>s miljöredovisning <strong>2011</strong> - Naturvård<br />
Vandringsleder<br />
Under de senaste åren har det<br />
etablerats flera vandringleder i<br />
<strong>Landskrona</strong>. Skåneleden kommer<br />
från Fortuna vid <strong>kommun</strong>gränsen<br />
i norr och går<br />
längs havet ända in i centrum<br />
av staden. Därefter fortsätter<br />
den genom industriområdet till<br />
Saxtorpsskogen för att sluta<br />
vid Järavallen i Kävlinge.<br />
Den mest spektakulära delen är naturligtvis<br />
"havsleden" från Citadellet<br />
och upp till Fortuna. Leden har hela<br />
tiden en god kontakt med havet och<br />
utsikten är stundtals hänförande. Vill<br />
man inte gå tillbaka kan man fortsätta<br />
en bit till Rydebäck och ta pågatåget<br />
hem. Den senaste sträckan är den som<br />
går längs Saxån vid Häljarp. Här kan man<br />
vandra längs ån och njuta av både fågelsång<br />
och spännande växter. Här finns också<br />
ett litet skogsparti som planterats för<br />
snart 25 år sedan.<br />
För mer information besök gärna<br />
http://www.landskrona.se/vandringsleder.aspx<br />
Nytt fågeltorn i Lundåkrabukten<br />
Lundåkrabukten med sina grundområden och<br />
betade strandängar är ett naturområde av intresse<br />
för hela EU (Natura 2000) och ett våtmarksområde<br />
av internationell klass.<br />
Området har mycket stor betydelse för både häckande<br />
och rastande fåglar. Grundområdena fungerar också som<br />
barnkammare för Öresunds fiskar. Det är dock inte helt<br />
lätt att komma till och studera det rika fågellivet. Strax<br />
norr om ån har det funnits ett fågeltorn i ca 20 år. Under<br />
det senaste året har det satts upp ytterligare ett fågeltorn<br />
söder om ån.<br />
För att komma dit får man ta sig längs Barsebäcksvägen<br />
söderut över motorvägen för en promenad på några hundra<br />
meter längs markvägen norrut.<br />
-11-
- <strong>Landskrona</strong>s miljöredovisning <strong>2011</strong> - Naturvård<br />
Saxtorpsskogen<br />
Vad gjorde militären i det sandiga Saxtorpsområdet?<br />
Under 1850-talet påbörjades med militärens<br />
hjälp planteringen av det sandiga området i nuvarande<br />
Saxtorpsskogen med framför allt tall.<br />
Att man valde ett barrträd som tall var ingen tillfällighet,<br />
eftersom arten trivs bra på sandiga jordar. Detta hänger<br />
samman med trädets pålrotsystem som djupt penetrerar<br />
jorden för att kunna nå grundvattnet på sandiga marker<br />
med låg vattenhållande förmåga.<br />
Hjärtrotsystem (gran) och pålrotsystem (tall)<br />
Tack vare pålrötterna är träden dessutom välförankrade<br />
och därmed relativt okänsliga mot stormfällning i kraftiga<br />
vindar. I motsats till granen som med sitt ytliga rotsystem<br />
lättare vältar i hårda vindar, står tallen kvar eller stammen<br />
bryts helt enkelt av.<br />
Avsikten med planteringen var dock främst att förhindra<br />
sandflykten av de lätta jordarna som under torra och blåsiga<br />
perioder kunde vara omfattande.<br />
Saxtorpsskogen är <strong>Landskrona</strong>s största skog och ett populärt<br />
område för rekreation och fritidsaktiviteter. Skogen ligger<br />
nära Häljarp och kan lätt nås med cykel och kollektiva<br />
färdmedel från <strong>Landskrona</strong> tätort därmed är anspråken på<br />
skogen många. En stor del av skogen ägs av <strong>kommun</strong>en<br />
men det finns även privata markägare.<br />
Merparten av området består av skog - huvudsakligen tall<br />
med inslag av björk, men smärre partier av ren lövskog<br />
med björk, bok, ek, al och allehanda utländska trädslag förekommer.<br />
Marken består av näringsfattiga sandjordar, vilka<br />
var öppna gräsmarker fram till slutet av 1800-talet. Som<br />
vi nämnde tidigare, ville man begränsa sandflykten genom<br />
att plantera stora delar av området med tall. Den tallskog<br />
som finns kvar i dag kan vara över 100 år gammal. Skogen<br />
har med tiden utvecklats från barrskog till att områdesvis<br />
mera utgöra blandskog. Floran är ganska varierad och styrs<br />
i huvudsak av det näringsfattiga underlaget. Här finns bl.a<br />
blåbär, lingon, ljung och mossor men sällsynta barrskogsväxter<br />
förekommer också.<br />
Skogens värde och användning har varit föremål för många<br />
utredningar de senaste tre decennierna. I skogen har även<br />
några intensiva strider stått om förslag på bebyggelse och<br />
andra former av exploatering. Ny bebyggelse har tillkommit<br />
under det senaste årtiondet och anspråken på skogen är<br />
av många olika slag. Bland de lite större utredningarna och<br />
besluten kan bl a följande nämnas: "Koncept - underlag för<br />
diskussioner om naturskydd i Saxtorpsskogen" (1999),<br />
"Program till detaljplan för del av Saxtorpsområdet"<br />
(2004), "Grön skogsbruksplan" (för de <strong>kommun</strong>alt ägda<br />
områdena) samt flera detaljplaner i och i anslutning till skogen.<br />
-12-
- <strong>Landskrona</strong>s miljöredovisning <strong>2011</strong> - Naturvård<br />
Under <strong>2011</strong> inleddes ett arbete med att utveckla skogens<br />
natur- och rekreationsvärden.<br />
Utvecklingsarbetet har i huvudsak fokuserats på:<br />
1. Utökade fritids- och rekreationsaktiviteter.<br />
Saxtorpsskogen nyttjas flitigt av många landskronabor för<br />
olika typer av rekreation. Det finns ett flertal mer eller mindre<br />
etablerade stigar och motionsspår i området. Skogen<br />
används också av föreningar, skolor och förskoleverksamhet.<br />
Skåneleden som går längs kusten från Helsingborg, genom<br />
<strong>Landskrona</strong> tätort, Häljarp och genom skogen för att<br />
nå Järavallen i Kävlinge <strong>kommun</strong>.<br />
Ett omfattande inventeringsarbete över befintliga stigar<br />
och var olika fritids och rekreationsaktiviteter kan vara<br />
lämpliga att lokalisera har gjorts.<br />
2. Saxtorpsskogens roll i utbildning och pedagogik<br />
Saxtorpskogen ligger nära flera skolor och förskoleverksamheter.<br />
Tillsammans med Saxån har dessa skolor utmärkta<br />
möjligheter att använda omgivningarna i sin pedagogiska<br />
verksamhet.<br />
I arbetet undersöks lämpliga områden för exkursionsverksamhet<br />
för olika stadier i skola och för förskoleverksamhet,<br />
områden för att samla in naturalier samt områden för att<br />
belysa landskapets utveckling. Informationsmaterial och<br />
förslag till hur skogen ska kunna användas i utbildningen<br />
utarbetas.<br />
Utomhuspedagogik har medvind och just nu är det inne att<br />
lära in ute hör man pedagoger säga. Klassrum ute låter ju<br />
logiskt för att lära sig något om naturen. Ingen klassrumsmiljö<br />
eller internet kan någonsin förmedla eller ersätta<br />
känslan och upplevelsen man får i naturen när man upptäcker,<br />
upplever och utforskar på egen hand i den riktiga<br />
skogen eller håvar i bäcken. Forskningen visar också att den<br />
nyttiga utevistelsen är positiv både för barns hälsa och gagnar<br />
miljöengagemanget.<br />
Idag ägs delar av området av <strong>Landskrona</strong> stad. I detta område<br />
påbörjades under <strong>2011</strong> ett projekt med syfte att höja<br />
skogens pedagogiska värde. Genom att skapa olika slingor<br />
och tillhandahålla anpassade övningar, ska barnen kunna<br />
lära sig att upptäcka skogen och dess växter och djur. Merparten<br />
av aktiviteterna är så klart anpassade för skogen.<br />
Men även för ängen i anslutning till skogen finns det en del<br />
övningar, liksom för håvning i bäcken och dammarna. Det<br />
finns också några övningar för studier av fåglar. För de yngre<br />
finns många kända lekar samlade under sin egen rubrik.<br />
Så länge det saknas markerade spår i skogen kan det vara<br />
svårt att hitta på egen hand. Sedan många år finns det en<br />
orienteringskarta över skogen. Den är aktuell och uppdaterad.<br />
Elementär kartkunskap är viktig och därför finns det<br />
två lätta OL- (orienteringslöpning) banor med fasta kontroller<br />
(stolpar med stiftklämmor) som finns året om.<br />
3. Bevara och utveckla skogens naturvärden<br />
Skogen har delats in i ett 40 tal mindre områden där både<br />
natur- och rekreationsvärdena har bedömts och förslag på<br />
hur värdena ska behållas och utvecklats har utarbetats. För<br />
den <strong>kommun</strong>alt ägda skogen har även en så kallad grön<br />
skogsbruksplan utarbetats. Det innebär att skogen ska skötas<br />
så att natur- och rekreationsvärden kan gynnas. För en<br />
del av skogen har <strong>kommun</strong>en utfärdat ett interimistiskt förbud<br />
att vidta vissa åtgärder bl a avverkning. Förbudet gäller<br />
under tre år och syftet är att skogen ska skyddas som naturreservat.<br />
Orienteringskarta av den nordliga delen<br />
av Saxtorpsskogen.<br />
-13-
Fårflytt till Gråen<br />
Gråen har varit naturreservat ända<br />
sedan 1952. Reservatet är även ett<br />
byggnadsminnesmärke. Befästningsanläggningen<br />
började anläggas<br />
av kung Adolf Fredrik i mitten<br />
på 1700-talet.<br />
Största delen av det 30 ha stora området<br />
består av vatten. Det har blivit ett eldorado<br />
för fågellivet. Tidigare fanns en av<br />
Skånes största skrattmåskolonier där.<br />
Skrattmåsen är nu försvunnen som på så<br />
många andra platser i Skåne. Numera<br />
huserar ca 500 par av storskarvar där.<br />
Åsikterna om storskarven går väl isär. På<br />
många håll är skarvungar favoritbyte<br />
bland havsörnar, ett snabbt och enkelt att<br />
hämta sin lunch. Ur ett antikvarisk perspektiv<br />
gör skarven nytta, eftersom fåglarna<br />
dödar träd som skymmer fornminnen.<br />
Försvinner träden kan skarven<br />
häcka på marken om den känner sig<br />
trygg.<br />
Ur både fågel- och fornminnessynpunkt<br />
är det önskvärt med en kortvuxen vegetation<br />
och så lite träd och buskar som<br />
möjligt. Enklaste sättet är att får eller kor<br />
gör jobbet. Under de senaste åren har<br />
fårbetet återupptagits. Under några år<br />
skeppades fåren över till Gråen med färjan<br />
Dumle. Detta blev dock både dyrt<br />
och opraktiskt. Så vad göra? Jo, en specialflotte<br />
för fårfrakt tillverkades. Om våren<br />
fraktas fåren över till ön för sommarbete<br />
och i slutet av hösten tillbaka till<br />
Ven. Kanske inte helt lätt - men med lite<br />
envishet så går det bra.<br />
- <strong>Landskrona</strong>s miljöredovisning <strong>2011</strong> - Naturvård<br />
-14-
- <strong>Landskrona</strong>s miljöredovisning <strong>2011</strong> - Naturvård<br />
Kvärlöv en doldis bland <strong>kommun</strong>ens naturreservat<br />
<strong>Landskrona</strong> har sju naturreservat:<br />
Vens backafall, Hilleshögs<br />
dalar, Glumslövs naturvårdsområde,<br />
strandängarna norr om<br />
Saxån, Gråen samt de <strong>kommun</strong>ala<br />
reservaten Exercisfältet och<br />
Kvärlövs naturområde. Det senare<br />
är väl något av en doldis<br />
bland <strong>kommun</strong>ens reservat men<br />
har genom flera naturvårdande<br />
åtgärder börjat bli riktigt fint och<br />
besöksvärt.<br />
Reservatet vid Kvärlöv är beläget mellan<br />
Västkustbanan och Saxån på en<br />
sträcka av ca 2 km. Större delen av reservatet<br />
är åkermark som odlas ekologiskt<br />
(dvs utan konstgödsel och bekämpningsmedel).<br />
Det är längs Saxån<br />
som de största naturvärdena finns.<br />
Här kan man vandra på en enkel stig<br />
längs den slingrande ån. På några ställen<br />
finns bänkar att filosofera på. Det<br />
går också att avnjuta sin matsäck vid<br />
några bord.<br />
I södra delen av området har det anlagts<br />
ett par dammar och hästar sköter<br />
om betet. Här finns också två ängsmarker<br />
som sköts genom slåtter. Om<br />
våren och försommaren är blomsterprakten<br />
imponerande på slåtterängarna.<br />
Fågelsången kan vara bedövande i<br />
maj och under soliga dagar är det gott<br />
om fjärilar och trollsländor.<br />
-15-
- <strong>Landskrona</strong>s miljöredovisning <strong>2011</strong> - Naturvård<br />
Det våras för den grönfläckiga paddan<br />
Våra groddjur har länge haft det<br />
besvärligt och vissa arter har<br />
stått på utrotningens rand. Men<br />
genom idogt arbete från både,<br />
stat, <strong>kommun</strong> och inte så lite<br />
ideella krafter har minskningen<br />
av groddjuren i landskapet brutits.<br />
Flera groddjur som lövgroda<br />
och klockgroda har nu stabila<br />
bestånd.<br />
Detta mycket tack vare att specialdesignade<br />
dammar har skapats för deras<br />
lek och äggläggande. Andra arter har<br />
varit kinkigare att få tillbaka. Den<br />
grönfläckiga paddan är en sådan besvärlig<br />
art. Den fanns bara kvar på<br />
några enstaka ställen i landet. Under<br />
många år så har det grävts fina dammar<br />
och uppodlade småpaddor har<br />
satts ut. Det tar ca tre år för en padda<br />
att bli könsmogen så det är ett tålamodskrävande<br />
arbete. På senare år<br />
har man i stället börjat sätta ut ägg direkt<br />
i dammarna.<br />
Det är mycket arbetsbesparande att<br />
slippa sköta paddorna från ägg till färdig<br />
småpadda. Äggen tas från platser<br />
där det finns ett överskott. Under några<br />
veckor förvaras äggen i speciella burar<br />
för att hindra att några rovdjur äter upp<br />
dem. När larverna vuxit till sig lite släpps<br />
de ut i dammen och får klara sig själva. I<br />
<strong>Landskrona</strong> har småpaddor och ägg<br />
satts ut på Gråen, Ven och vid Hildesborg.<br />
Under de senaste åren har man om<br />
natten kunnat njuta av den grönfläckiga<br />
paddans vackra drillande spel. Då och då<br />
kommer rapporter om paddor på nya<br />
platser. Under <strong>2011</strong> kunde tre spelande<br />
paddor höras vid Citadellet mitt i inne i<br />
staden. Det våras!<br />
-16-
- <strong>Landskrona</strong>s miljöredovisning <strong>2011</strong> - Miljöledning<br />
MILJÖLEDNING<br />
-17-
- <strong>Landskrona</strong>s miljöredovisning <strong>2011</strong> - Miljöledning<br />
<strong>Landskrona</strong>s <strong>kommun</strong>ala miljömål har blivit fyra<br />
De tidigare 8<br />
<strong>kommun</strong>ala<br />
miljömålen har<br />
dels genomförts,<br />
dels blivit<br />
inaktuella,<br />
omprioriterats<br />
eller blivit en naturlig del i det<br />
dagliga miljöarbetet. De 4 nya<br />
miljömålen ska gälla för perioden<br />
2012-2020. Dessa fyra målområden<br />
har valts ut utifrån hur<br />
stor effekt och förbättringspotential<br />
de har för miljön samt också<br />
i förhållande till den finansiella<br />
insatsen.<br />
Övergripande upphandlingskrav<br />
I likhet med alla <strong>kommun</strong>er står<br />
<strong>Landskrona</strong> stad genom sin konsumtion<br />
av varor och tjänster för en betydande<br />
miljöpåverkan. Genom att ställa<br />
större krav på miljöhänsyn vid upphandling<br />
kan de negativa miljökonsekvenserna<br />
reduceras. Upphandling är<br />
den enda möjligheten att ställa miljökrav<br />
på varor och tjänster. När inköpen<br />
väl är gjorda är det för sent. <strong>Landskrona</strong><br />
stad har därför ett särskilt ansvar<br />
för hållbar utveckling genom att fungera<br />
som förebild och påverka både<br />
personal, deras familjer och alla <strong>kommun</strong>invånare<br />
i deras konsumtionsmönster.<br />
Ansvariga upphandlare vid varje förvaltning/bolag<br />
med upphandlingsenheten<br />
som resurs, ska ställa miljökrav<br />
vid alla upphandlingar, även vid upphandling<br />
av köp av varor och tjänster<br />
som inte omfattas av avtal.<br />
Kontinuerlig utbildning ska ske till ansvariga<br />
upphandlare på förvaltningarna/bolagen<br />
om vilka miljökrav som<br />
kan ställas vid upphandlingar. Miljöstyrningsrådet<br />
har mallar för bas-,<br />
avancerade- och spjutspetskrav.<br />
Att miljökrav ställs vid upphandlingarna<br />
följs upp och redovisas som andelen<br />
gjorda upphandlingar med miljökrav<br />
av det totala antalet gjorda<br />
upphandlingar per år.<br />
Kontroll av upphandling av miljöanpassade<br />
produkter sker genom stickprov<br />
från upphandlingsenhetens sida,<br />
på samma sätt som man idag kontrollerar<br />
hur avtalstrogna vi är vid inköp.<br />
Miljömål 1 - Utbildning och information<br />
Mål: Personal och förtroendevalda ska ha<br />
kompetens inom miljöområdet.<br />
Det <strong>kommun</strong>ala miljöarbetet styrs av<br />
olika policydokument som miljöpolicy,<br />
upphandlingspolicy, resepolicy, energiplan,<br />
avfallsplan och <strong>kommun</strong>ens klimatstrategi<br />
med flera. För att administrera<br />
och följa upp miljöarbetet finns<br />
även ett miljöledningssystem. Vägledande<br />
dokument är dessutom de nationella<br />
och regionala miljömålen.<br />
Personal och förtroendevalda behöver<br />
därför ha kunskap om dessa styrdokument<br />
och mål samt ha förståelse för<br />
miljöproblematiken generellt. Denna<br />
kunskap och förståelse ligger sedan till<br />
grund för ett ökat engagemang och<br />
bättre miljöarbete på respektive arbetsplats.<br />
Miljömål 2 - Hållbara energisystem<br />
Mål: Kommunens verksamheter ska vara fossilfria<br />
(spillvärme räknas som fossilfri).<br />
Det är allmänt fastställt att produktionen<br />
av energi är en av de största orsakerna<br />
till växthusgasproblematiken på<br />
global, regional och lokal nivå. Det är<br />
därför av stor vikt att <strong>Landskrona</strong> stad<br />
drar sitt strå till stacken genom att sätta<br />
energifrågan högt upp på dagordningen<br />
när det gäller det <strong>kommun</strong>ala miljöarbetet<br />
och försöka skapa hållbara<br />
energisystem.<br />
Miljömål 3 - Hållbara transportsystem<br />
Mål: Alla fordon som köps in eller leasas<br />
måste kunna drivas med grön gas eller grön el.<br />
Utgångspunkten för ett hållbart transportsystem<br />
är att allt transportarbete är<br />
energieffektivt och sker med minsta<br />
möjliga utsläpp av växthusgaser och<br />
andra hälsoskadliga ämnen. För att<br />
åstadkomma detta från <strong>Landskrona</strong><br />
stads sida krävs det bland annat att fordonshanteringen<br />
samordnas när det<br />
gäller inköp, leasing, underhåll mm.<br />
En utökad bilpool möjliggör en bättre<br />
utnyttjandegrad av <strong>kommun</strong>ens bilar<br />
och minskar behovet av att använda<br />
privat bil i tjänsten. Som vägledning<br />
för detta transportarbete finns två policydokument<br />
- ett för inköp av fordon<br />
och ett för fordonshantering - som<br />
båda tagits fram av Hållbar Mobilitet<br />
Skåne tillsammans med ett antal Skåne<strong>kommun</strong>er,<br />
bland annat <strong>Landskrona</strong><br />
stad.<br />
Miljömål4-Varor och tjänster<br />
Mål: Ekologiskt producerade livsmedel ska<br />
utgöra minst 50% av budgeten för livsmedelsinköp.<br />
I begreppet ekologiska livsmedel ingår<br />
också livsmedel producerade enligt<br />
Svenskt Sigill och liknande.<br />
Ända sedan inköpsstarten 2004 har det<br />
funnits ett stort engagemang från personalens<br />
sida att öka andelen ekologiska<br />
produkter inom <strong>kommun</strong>ens kostverksamheter.<br />
I dagsläget närmar vi oss det nationella<br />
miljömålet 25% för offentlig verksamhet<br />
och befinner oss bland de främsta<br />
<strong>kommun</strong>erna i Skåne. Mat och miljöfrågor<br />
hänger väl ihop. Med ekologiska<br />
inköp visar vi tydligt ett ansvar för vår<br />
gemensamma miljö. Detta är pedagogiskt<br />
viktigt inom skolan som har hållbart<br />
lärande som utbildningsmål.<br />
-18-
- <strong>Landskrona</strong>s miljöredovisning <strong>2011</strong> - Miljöledning<br />
Matsvinnet måste minska<br />
Charlotte Hansson<br />
När maten hamnar på bordet<br />
har den genomgått en förädlingsprosess,<br />
transporterats<br />
och tillagats. Energiförbrukningen<br />
och miljöeffekterna från producent<br />
till konsument är betydande.<br />
Sedan 2010 har man inom kostavdelningen<br />
sorterat matavfallet. Denna<br />
hantering är positivt ur miljösynpunkt<br />
eftersom organsikt material<br />
kan omvandlas till biogas.<br />
Vi hade helst inte producerat något<br />
matavfall alls, vilket är omöjligt eftersom<br />
hantering av råvaror alltid leder<br />
till restprodukter. Det vi däremot kan<br />
påverka, är den maten som läggs upp<br />
på tallriken och som sedan inte konsumeras.<br />
Hanteringen blir inte lättare<br />
genom livsmedelslagens regelverk<br />
som föreskriver att mat som har stått<br />
på uppvärmning i mer än två timmar<br />
ska kasseras. Även mat som har<br />
serverats i bufféer får inte serveras<br />
igen utan hamnar istället soppåsen<br />
för organiskt avfall.<br />
Vi letar hela tiden efter lösningar för<br />
att kunna reducera matsvinnet. Ett<br />
led i arbetet är att analysera hela hanteringskedjan,<br />
men även att upplysa<br />
våra matgäster om att inte lägga mer<br />
på tallriken än vad de kan äta upp.<br />
Faktaruta - matsvinnet<br />
Den svenska livsmedelshanteringen<br />
svarar för en stor del av vår totala<br />
miljöpåverkan. Till exempel står den<br />
för cirka 50 % av den totala övergödningen<br />
och 20-25 % av den totala<br />
klimatpåverkan. Livsmedelsproduktionen<br />
ger också upphov till spridning<br />
av gifter, bland annat bekämpningsmedel.<br />
Livsmedelssektorn är också en<br />
av de mest vattenkrävande sektorerna.<br />
Matsvinnet förekommer i hela produktions-,<br />
försäljnings- och konsumtionskedjan<br />
för livsmedel och innebär<br />
att miljöbelastningen från<br />
livsmedelsproduktionen blir onödigt<br />
stor. Matavfall uppkommer i flera olika<br />
led i livsmedelskedjan; vid tillverkning,<br />
hos grossister, leverantörer,<br />
butiker, restauranger och storkök<br />
samt hos hushållen. Beroende på produkt<br />
varierar svinnet mellan 10 och<br />
50 % i hela kedjan.<br />
Mängden matavfall i Sverige 2010<br />
uppskattas till ungefär en miljon ton i<br />
hela kedjan. Då är inte jordbrukssektorn<br />
inkluderad.<br />
Hushållen svarar för den absolut största<br />
delen, i storleksordningen 670 000<br />
ton. Det motsvarar cirka 72 kg/person<br />
och år eller 0,8 kg matavfall för en<br />
familj på fyra personer varje dag.<br />
Produktionen av den mängd mat som<br />
slängs varje år motsvarar utsläpp på<br />
omkring 2 miljoner ton koldioxid.<br />
Det motsvarar cirka 3 procent av de<br />
totala utsläppen av växthusgaser i<br />
Sverige.<br />
Källa: Naturvårdsverket<br />
Ekomat på frammarsch<br />
Ekologiska livsmedel odlas<br />
utan bekämpningsmedel<br />
och konstgödsel. Utöver<br />
den positiva<br />
effekten för vår hälsa<br />
gynnas naturens biologiska<br />
mångfald.<br />
<strong>Landskrona</strong> stad är fortfarande<br />
bland de främsta skåne<strong>kommun</strong>erna<br />
att handla ekologiska<br />
livsmedel. På sju år,<br />
sedan starten 2004, har<br />
<strong>Landskrona</strong> ökat andelen<br />
ekologiska livsmedel från 1%<br />
till 20,5% av budgeten.<br />
<strong>Landskrona</strong>s nya miljömål<br />
ökar ribban ytterligare. Fram<br />
till 2020 ska andelen ekologiska<br />
livsmedel inom de<br />
<strong>kommun</strong>ala verksamheterna<br />
har ökat till minst 50%. Det<br />
gäller att kämpa vidare för att<br />
kunna nå målet.<br />
-19-
Valet blir till kvalet<br />
Kommunala gymnasieskolor<br />
och de <strong>kommun</strong>ala bolagen<br />
ingår numera i<br />
<strong>Landskrona</strong>s <strong>kommun</strong>ala<br />
organisation, vilket innebär<br />
att de <strong>kommun</strong>ala<br />
miljömålen ska tillämpas i<br />
deras verksamheter.<br />
Enligt den <strong>kommun</strong>ala resepolicyn<br />
ska tåg utnyttjas<br />
istället för flyg om det är<br />
möjligt.<br />
- <strong>Landskrona</strong>s miljöredovisning <strong>2011</strong> - Miljöledning<br />
För att stimulera tågresor<br />
tillämpas ett rabattsystem.<br />
Under <strong>2011</strong> uppgick flygresorna<br />
för samtliga förvaltningar<br />
till ca 500 000 km vilket<br />
motsvarar ca 90 ton<br />
koldioxidutsläpp.<br />
Gymnasieförbunden och<br />
Utbildningsförvaltningen<br />
svarade för den flitigaste användningen<br />
av flyget.<br />
Stadsbussarna är populära<br />
Den positiva utvecklingen för kollektivtrafiken i<br />
<strong>Landskrona</strong> håller i sig. Även under <strong>2011</strong> översteg<br />
antalet resor 2 miljoner. Begränsade parkeringsmöjligheter<br />
i innerstaden kan förväntas öka<br />
resandet med stadsbussarna ytterligare.<br />
<strong>Landskrona</strong>borna älsker sina stadsbussar. Under december<br />
<strong>2011</strong> fick staden en snabbare och tätare stadsbusstrafik<br />
med plats för fler kunder. I samband med tidtabellsskiftet i<br />
december ändrade Skånetrafiken linjenätet och införde bl a<br />
en ny stadsbusslinje, linje 5, som bland annat når delar av<br />
staden som tidigare har saknat bussförbindelse.<br />
Skånetrafiken förutspår ännu flera resor med kollektivtrafiken<br />
under kommande år. Det ser vi fram emot.<br />
Räddningstjänsten kör<br />
miljövänligt<br />
Per Illerhag<br />
Sedan <strong>2011</strong> snurrar den lilla röda brandbilen genom<br />
<strong>Landskrona</strong>s gator. Bilen rullar tyst och farten<br />
och accelerationen känns som hos en vanlig<br />
bil med förbränningsmotor. Men det är den inte.<br />
Vi åker nämligen i Räddningstjänstens elbil.<br />
Bilen av märket Mitsubishi i Miev drivs av ett elaggregat<br />
med litiumjonbatterier. En fulladdad bil kan köra en sträcka<br />
på 150 km innan det är dags att koppla den till nätet. Bilen<br />
kan nämligen laddas från ett vanligt vägguttag eller från<br />
speciella laddningsstationer. Från 0 till full laddning tar c:a 7<br />
timmar, med ett snabbladdningsaggregat kan bilen dock<br />
uppnå 80% av fulladdning på 30 min. Körkostnaden beräknas<br />
till 15 kr på 10 mil.<br />
Agenda 21-samordnaren provkörde bilen och kunde konstatera<br />
att det kändes riktigt bra att köra elbil. Vi hoppas på<br />
flera elbilar i framtiden.<br />
-20-
- <strong>Landskrona</strong>s miljöredovisning <strong>2011</strong> - Miljöledning<br />
Från försök till fullskalig bilpool<br />
Den <strong>kommun</strong>ala bilpoolen i<br />
stadshuset introducerades<br />
först som försöksverksamhet.<br />
<strong>2011</strong> fanns det 6 bilar<br />
som användes flitigt. Men<br />
de räcker inte till. Snart ska<br />
alla <strong>kommun</strong>ala bilar ingå i<br />
bilpoolen har politikerna bestämt.<br />
Teknik- och Serviceförvaltningen<br />
administrerar<br />
bilpoolen.<br />
Flertalet bilar ska vara bokningsbara<br />
av all personal i samband<br />
med tjänsteresor. Avsikten med<br />
bilpoolen är att på sikt kunna tillhandahålla<br />
miljöbilar som körs<br />
på biogas och som har hög<br />
krocksäkerhet. Samtidigt reduceras<br />
det totala antalet bilar,<br />
eftersom befintliga bilar utnyttjas<br />
effektivare.<br />
Nya bilar ska drivas med biogas.<br />
Även alkolås kommer i framtiden<br />
att kunna höja säkerheten<br />
ett snäpp till.<br />
Genom att kunna garantera tillgången<br />
på tjänstebilar, ska man<br />
även kunna reducera privata körningar<br />
i tjänsten som i dagsläget<br />
uppgår till ca 500 000 kilometer/år<br />
(motsvarande 95 ton<br />
CO 2), d v s tio gånger bilpoolens<br />
totala körsträcka i dagsläget.<br />
Vitsen med bilpooler - gröna bilister skriver:<br />
Finessen med bilpooler är att<br />
du bara betalar för bilen då du<br />
använder den. När du själv<br />
äger en bil kostar den pengar<br />
dygnet runt – året runt.<br />
Om Du årligen kör kring 1 000 mil<br />
eller mindre och inte behöver bil varje<br />
dag är bilpool något för Dig att<br />
överväga.<br />
• I en bilpool får du oftast möjlighet<br />
att välja bland flera bilmodeller.<br />
Du kan då välja bilstorlek efter aktuellt<br />
behov.<br />
• Du får tillgång till nya, miljövänliga,<br />
bränslesnåla, säkra och bra försäkrade<br />
bilar.<br />
• Det har visat sig att den som går<br />
med i en bilpool ofta minskar sitt<br />
bilåkande genom främst bättre<br />
planering.<br />
• Det har också visat sig att personer som<br />
går från att äga en egen bil till att delta i<br />
en bilpool oftast sparar mycket pengar.<br />
Detta gör Gröna Bilister för att öka antalet<br />
bilpooler<br />
Gröna Bilister bistår dem som är intresserade<br />
av idén med bilpool, som också kallas<br />
bildelning, med kunskap. Det går mycket<br />
lättare att starta en bilpool om man har tillgång<br />
till andras erfarenheter.<br />
-21-
- <strong>Landskrona</strong>s miljöredovisning <strong>2011</strong> - Miljöledning<br />
Fritid & kulturförvaltningen<br />
Trädgårdsgillet miljöcertifierat<br />
Emeli Zeilon<br />
Trots gråmulet väder och få solglimtar besökte<br />
många <strong>Landskrona</strong>bor årets trädgårdsgille.<br />
Trädgårdsgillet arrangeras av <strong>Landskrona</strong> Fritids-<br />
och kulturförvaltning och Teknik- och<br />
serviceförvaltning i samarbete med föreningar<br />
och företag.<br />
Trädgårdsgillet i <strong>Landskrona</strong> ansökte om att bli miljöcertifierat<br />
arrangemang <strong>2011</strong> och med möjlighet för tre<br />
år. Då får man anledning att fokusera på miljöarbete i<br />
ett längre perspektiv. Syftet med Håll Sverige Rents miljödiplomering<br />
är att minska ett arrangemangs totala<br />
belastning på miljön. Det delas ut till arrangörer som<br />
aktivt och målinriktat arbetar med att minska sin miljöbelastning<br />
utifrån sina egna förutsättningar. Arrangören<br />
måste uppnå bestämda kriterier inom åtta områden<br />
för att erhålla miljömärkningen, bland annat inköp,<br />
transporter och avfallshantering.<br />
Det vi upptäckte tack vare kriteriegenomgången var att<br />
mycket redan görs; vi återanvänder material, vi kör<br />
med biogasbilar, elen är grön, vi erbjuder ekologiskt<br />
odlade grönsaker från närbelägna Rothoffska kolonin<br />
vid skördegillet med mera. Till de flytande trädgårdarna<br />
används tegel- och asfaltkross som är återvunnet<br />
material. Speciella insatser som gjordes <strong>2011</strong> var cykelarrangemang<br />
till öppna trädgårdar, sopsortering på<br />
området, samtal om miljöarbete i trädgården och att vi<br />
uppmanade till kollektivt resande till arrangemanget.<br />
En enkät visade att 52% av besökarna promenerade,<br />
cyklade eller gick till parken vid Konsthallen. 2012<br />
hoppas vi att fler väljer att ställa bilen!<br />
Diplomutdelning med representant från Håll Sverige<br />
Rent skedde lördagen den 20 augusti i samband med<br />
ett av Gunnel Carlsons Gröna samtal från scenen vid<br />
Konsthallen.<br />
-22-
- <strong>Landskrona</strong>s miljöredovisning <strong>2011</strong> - Miljöledning<br />
Utbildningsförvaltningen<br />
Tallskolan får utmärkelse av Skolverket<br />
Under <strong>2011</strong> har man intensivt<br />
arbetat med att kunna få utmärkelsen<br />
"Skola för hållbar utveckling"<br />
av Skolverket.<br />
Det lyckades! Som första skola i<br />
<strong>Landskrona</strong> får Tallskolan den äran.<br />
Utmärkelsen har kommit till för skolornas<br />
tydliga uppdrag att bidra till en<br />
social, ekonomisk och ekologisk<br />
hållbar utveckling. För att få utmärkelsen<br />
kvävs att verksamheten uppfyller<br />
ett antal kriterier som handlar<br />
både om den pedagogiska ledningen<br />
och det pedagogiska arbetet samt<br />
lämnar in sin ansökan. Utmärkelsen<br />
gäller därefter i tre år.<br />
- Vi är mycket stolta över att ha fått<br />
diplomet med utmärkelsen från<br />
Skolverket. Bland våra inlämnade<br />
kriterier finns mycket av vårt tidigare<br />
hälsoarbete som till exempel Grön<br />
Flagg och vår certifiering från Kommunförbundet<br />
Skåne, säger Ingrid<br />
Mårtensson, rektor på Tallskolan.<br />
Syftet med utmärkelsen är för Skolverket<br />
att stödja och att vara en inspirationskälla<br />
i det pedagogiska arbetet<br />
med hållbar utveckling.<br />
- Jag vill passa på att tacka barnen,<br />
eleverna och personalen för deras<br />
stora engagemang och framför allt<br />
ett tack till eldsjälen Katarina Hellner<br />
för hennes stora arbete och intresse<br />
kring detta arbete. Nu känner vi oss<br />
ytterligare sporrade att fortsätta detta<br />
viktiga arbete, avslutar Ingrid Mårtensson.<br />
Skräpplockardagen -<br />
hela veckan<br />
28 olika verksamheter med 3266 deltagare<br />
deltog i <strong>2011</strong>-års skräpplockardagar i<br />
<strong>Landskrona</strong>.<br />
Varje år utlyser Håll Sverige Rent nationella<br />
skräpplockardagar, en manifestation mot<br />
nedskräpningen som har deltagare över hela landet.<br />
Skräpplockardagarna har visat sig vara ett<br />
mycket användbart verktyg för <strong>kommun</strong>er som<br />
vill engagera invånare och verksamheter i den<br />
egna <strong>kommun</strong>en mot nedskräpningen. <strong>2011</strong> deltog<br />
622 000 personer och 134 <strong>kommun</strong>er anslöt<br />
sig till manifestationen för att stötta sina deltagare.<br />
Bra jobbat!<br />
-23-
- <strong>Landskrona</strong>s miljöredovisning <strong>2011</strong> - Miljöledning<br />
Teknik & service<br />
Parkenheten<br />
Vad dödar våra<br />
hästkastanjeträd?<br />
Magnus Landtblom<br />
Stadsparken under juni månad. Ett<br />
hästkastanjeträd saknar blad. Under ett<br />
sista stapplande försök att bilda nya<br />
blad, förbrukar trädet sina sista krafter.<br />
Flera träd visar symptom som tyder på<br />
att allting inte står rätt till.<br />
Kastanjemal, bakterie- och svampsjukdomar<br />
drabbar våra hästkastanjer i <strong>Landskrona</strong>. Vad<br />
ligger bakom dessa sjukdomar?<br />
Vädret ställer till det. Varma, fuktiga vintrar<br />
varvas med kraftiga köldperioder, vilket stressar<br />
växterna och försvagar deras motståndskraft.<br />
Även under sommarmånaderna kan<br />
långa perioder utan nederbörd påverka trädens<br />
hälsa negativt.<br />
Problemet ligger i dessa ständiga klimatväxlingar<br />
som dessa träd inte är anpassade för. Det<br />
är inte bara kanstanjeträden utan många andra<br />
trädarter som drabbas. Även träd från sydligare<br />
breddgrader klarar inte av vårt nutida klimat.<br />
Snart vet vi inte vilka träd vi ska plantera. Trädplanteringar<br />
är kostsamma och kräver skötsel,<br />
främst genom bevattningsbehovet under torrperioder<br />
när träden är unga och rotsystemen<br />
inte är fullt utvecklade.<br />
Det märks tydligt att klimatet har förändrats<br />
under de sista decennierna. Jag är orolig för<br />
framtidens klimat. Vi får hoppas att vi kan njuta<br />
av våra träd även i framtiden.<br />
-24-
- <strong>Landskrona</strong>s miljöredovisning <strong>2011</strong> - Miljöledning<br />
Teknik & service<br />
Kostavdelningen<br />
En svår uppgift för kostavdelningen<br />
Kostavdelningens uppdrag är bl a<br />
att följa de svenska näringsrekommendationerna<br />
att lunchen ska kunna<br />
tillgodose ca 25-35 % av dagens<br />
energi och näringsbehov. Hur ser<br />
det ut i verkligheten? Tidigare studier<br />
har visat att barnen åt för mycket<br />
godis, läsk, glass, snacks och bakverk.<br />
Nästan en fjärdedel av den<br />
energi barnen fick i sig kom från<br />
dessa livsmedel som bidrar med en<br />
stor andel mättade fettsyror, transfettsyror<br />
och tillsatt socker, med<br />
risk för framtida hälsoproblem som<br />
följd.<br />
Under <strong>2011</strong> genomfördes en studie med<br />
syfte att undersöka lunchens näringskvalité<br />
för skolluncher i tre utvalda grundskolor<br />
i <strong>Landskrona</strong>. Man följde ett antal elever<br />
under en vecka och antecknade vad som<br />
lades upp på tallriken och vad som slängdes.<br />
På menyn fanns det dagligen tre olika<br />
huvudrätter, grönsaker och en salladsbuffé.<br />
I ett samlingsprov för hela veckan sparades<br />
motsvarande mängd mat som respektive<br />
elev hade konsumerat, för senare<br />
analys av näringsämnen.<br />
Ett av problemen med skolmaten utgör<br />
matsvinnet som också skulle uppskattas i<br />
undersökningen. Vidare skulle man undersöka<br />
halter av vissa miljögifter i maten.<br />
Som jämförelse genomfördes parallellt en<br />
undersökning i Stockholm, där man<br />
huvudsakligen serverade ekologisk mat.<br />
Utan att föregripa resultaten, kunde man<br />
konstatera att många elever åt en alltför<br />
ensidig kost, där grönsaker och sallader<br />
ofta uteslöts. Matsvinnet var ibland relativt<br />
omfattade, ett miljöproblem som kostverksamheten<br />
ska arbeta vidare med.<br />
Trots att man erbjöd en varierande och enligt<br />
skribenten, välsmakande kost, åt eleverna<br />
dåligt. Det är tveksamt om barnen<br />
kan täcka en tredjedel av sitt dagliga näringsbehov<br />
genom skollunchen. Om så<br />
inte är fallet, är det desto viktigare att föräldrarna<br />
tar sitt ansvar. I det moderna<br />
samhället, där många hushåll använder färdigrätter<br />
eller förenklar matlagningen, är<br />
detta en svår uppgift. Det finns definitivt<br />
ett behov av att komplettera undersökningen<br />
ur ett annat perspektiv, för att komma<br />
underfund med varför eleverna tycks<br />
sakna aptit och ratar de för hälsan så viktiga<br />
grönsakerna. Här krävs det en dialog<br />
med föräldrar och lärare.<br />
Maten var det i alla fall inget fel på.<br />
Dagens lunch. En vårrulle och några spagetti.<br />
Det mesta av vårrullens innehåll åts inte.<br />
-25-
- <strong>Landskrona</strong>s miljöredovisning <strong>2011</strong> - Miljöledning<br />
Den efterlängtade cykelbron är på plats<br />
<strong>Landskrona</strong> 21 oktober <strong>2011</strong><br />
Efter många års planering är<br />
den nya gång- och cykelbron<br />
som förbinder cykelvägen mellan<br />
Asmundtorp och <strong>Landskrona</strong><br />
äntligen på plats. Byalaget i<br />
Asmundtorp har länge kämpat<br />
för en cykelbro mellan orterna.<br />
Torkild Strandberg invigde cykelbron<br />
och skolelever från Asmundtorp<br />
bjöds på olika aktiviteter,<br />
inte minst grillad korv.<br />
Bron byggdes som ett samarbets<br />
projekt mellan <strong>Landskrona</strong> stad och<br />
Trafikverket.<br />
Det är inga småpengar vi talar om,<br />
projektet var budgeterat till ca 14<br />
miljoner kronor. I priset ingick anslutningsvägar,<br />
själva bron, belysning<br />
och omkrinliggande ytor.<br />
Med hela 55 m sträcker sig brons<br />
körbana över den tvåfiliga motorvägen.<br />
Bredden uppgår till 3 m och<br />
höjden över motorvägen är ca 5 m så<br />
att även höga fordon kan passera<br />
utan problem.<br />
Man når <strong>Landskrona</strong> via Kronans<br />
företagspark och hamnar i <strong>Landskrona</strong>s<br />
industriområde. Den branta<br />
stigningen mot bron medför att man<br />
måste trampa på om man inte vill<br />
leda cykeln.<br />
För att kunna sätta körbanan på plats<br />
var man tvungen att stänga motorvägen<br />
över en helg. Allt gick dock<br />
som planerat och idag kan vi för<br />
första gången testa bron officiellt.<br />
Nu ska <strong>Landskrona</strong>s cykelkarta ritas<br />
om, vilket man gärna gör eftersom<br />
bron verkligen behövs.<br />
Personalen från Stadsbyggnadsförvaltningen<br />
i <strong>Landskrona</strong> stad hoppas<br />
att cykelbron ska vara till glädje för<br />
många. Kanske väljer fler att cykla<br />
från och till arbetet, vilket gagnar hälsan<br />
och miljön.<br />
Torkild Strandberg klippper<br />
det rosa bandet och öpnnar<br />
cykelbron.<br />
Fakta - framtidens cykelvägar<br />
Inom <strong>Landskrona</strong> stads geografiska<br />
område finns det ca<br />
60 km cykelvägar. Den fortsatta<br />
utbyggnaden av cykelvägarna<br />
kommer att presenteras<br />
i en uppdaterad cykelplan<br />
under 2012. Som exempel<br />
kan följande projekt nämnas:<br />
Koppling mellan tågstationen och<br />
DVS är planerad för att underlätta<br />
för pendlare att lätt kunna ta sig till<br />
och från arbetsplatsen på cykel. I<br />
nuläget finns ingen cykelväg ut till<br />
DSV från stationen. När DSV öppnar<br />
kommer en parkering byggas på den<br />
östra sidan av stationen.<br />
Gångtunneln som går under spåren<br />
kommer att "öppnas upp" mot östra<br />
sidan och kan utnyttjas från båda<br />
hållen. Det ska även finnas en låst<br />
cykelparkering samt tillgång till<br />
hyrcyklar i anslutning till<br />
bilparkeringen.<br />
<strong>Landskrona</strong>s cykelkarta kommer att uppdateras under<br />
2013.<br />
Teknik- & Stadsbyggnadsförvaltningen<br />
-26-
- <strong>Landskrona</strong>s miljöredovisning <strong>2011</strong> - Miljöledning<br />
Notiser<br />
Hur påverkar din livstil<br />
miljön?<br />
Katarina Dürholt har praktiserat hos Agenda<br />
21-samordnaren på miljöförvaltningen i<br />
<strong>Landskrona</strong> och skrivit en broschyr om<br />
vad vi bör tänka på för att kunna konsumera<br />
mer miljövänligt.<br />
Katarina läste miljövetarprogrammet på Malmö<br />
Högskola. Praktiken ingick i kursen "Miljöarbete i<br />
teori och praktik".<br />
I publikationen gör Katarina oss medvetna om hur<br />
vår livstil påverkar miljön. Här kan du även få tips<br />
om hur man bör konsumera livsmedel, hushållsapparater,<br />
kemikalier och kosmetiska produkter på<br />
ett miljövänligt sätt.<br />
Den som ska byta ut sina vitvaror bör tänka på<br />
energiförbrukningen.<br />
I broschyren finns det även information om energimärkning<br />
av vitvaror som kan vara till hjälp vid inköp<br />
av energieffektiva hushållsmaskiner.<br />
Bryr vi oss om<br />
klimatförändringar?<br />
År <strong>2011</strong> genomfördes Earth Hour<br />
lördagen den 26 mars mellan<br />
20:30 och 21:30. Earth Hour (jordtimmen)<br />
är en internationell kampanj<br />
som uppmanar hushåll och<br />
företag att under en timme släcka<br />
belysningen i hemmet för att att<br />
visa att man uppmärksammar<br />
klimatfrågan.<br />
I <strong>Landskrona</strong> släcktes Vattentornets<br />
och Sofia Albertinas belysning under<br />
kampanjen. Även många hushåll i<br />
<strong>Landskrona</strong> deltog i kampanjen efter<br />
omfattande information i press och TV.<br />
-27-
- <strong>Landskrona</strong>s miljöredovisning <strong>2011</strong> - Miljötillståndet<br />
MILJÖTILLSTÅNDET<br />
Provfiske utanför Ven<br />
-28-
- <strong>Landskrona</strong>s miljöredovisning <strong>2011</strong> - Miljötillståndet<br />
Andas bör man.....<br />
Bly - en hälsofara<br />
Sedan 1981 har sallat och grönkål odlats<br />
i <strong>Landskrona</strong> för att mäta nedfallet<br />
av bly. Under 1987 började man även<br />
odla gräs i samma syfte. Mätstationer<br />
närmast industriområdet uppvisar de<br />
högsta blyhalterna.<br />
Bly i gräs<br />
Eftersom gräs inte används för konsumtion<br />
finns det inga gränsvärden för bly. Medelvärdet<br />
för bly i gräs har minskat från starten 1987 till<br />
2001 och varit relativt "lågt" under de senaste<br />
tre åren.<br />
Bly i grönkål och sallat<br />
Grönkål och sallat kan genom sina stora bladytor<br />
ansamla ansenliga mängder bly. Blyhalterna<br />
i grönkål har varierat kraftigt mellan mätåren.<br />
Trots att medelhalterna under perioden<br />
2009-<strong>2011</strong> har varit relativt låga, kvarstår rekommendationen<br />
att inte odla grönkål i <strong>Landskrona</strong><br />
tätort.<br />
Enstaka prover överskrider kraftigt gränsvärdet<br />
0,3 mg/kg färskvikt (EU-förordning).<br />
Partiklar från dieselavgaser<br />
ger cancer<br />
Det slår en expertgrupp<br />
från världshälsoorganisationen<br />
WHO fast. Det är i<br />
och för sig inget nytt<br />
men nu har man klassificerat<br />
hälsoriskerna från<br />
"kan eventuellt vara cancerframkallande"<br />
till "är<br />
cancerframkallande".<br />
Det finns dessutom många<br />
gasformiga luftföroreningar<br />
som påverkar vår hälsa negativt.<br />
Symptom och sjukdomar<br />
är vanligt knutna till våra<br />
andningsorgan. På sikt kan<br />
besvären bli kroniska och<br />
leda till allvarliga sjukdomstillstånd.<br />
I <strong>Landskrona</strong> är vi sedan<br />
länge måna om ren luft och<br />
övervakar luftkvaliteten kontinuerligt.<br />
Halter av vissa gasformiga<br />
ämnen som marknära<br />
ozon, svavel- och<br />
kvävedioxider samt bensen<br />
mäts kontinuerligt medan<br />
partiklar och nedfall av bly<br />
analyseras i samlingsprov.<br />
Luftföroreningar som transporteras<br />
från andra delar av<br />
världen till oss, kan vi knappast<br />
påverka. Det är dock de<br />
lokala utsläppen som har den<br />
största negativa hälsopåverkan.<br />
I <strong>Landskrona</strong> står industrin<br />
och trafiken för de största<br />
utsläppen av hälsofarliga<br />
ämnen till luften.<br />
Många åtgärder mot luftföroreningar<br />
kan inkräkta på<br />
vår bekvämlighet men kan<br />
samtidigt skydda oss från en<br />
alltför tidig död.<br />
-29-
- <strong>Landskrona</strong>s miljöredovisning <strong>2011</strong> - Miljötillståndet<br />
Grönkål och sallat odlades som tidigare på 9 platser i <strong>Landskrona</strong> och Häljarp under <strong>2011</strong>. Gränsvärdet 0,30 mg/kg färskvikt överskreds under <strong>2011</strong><br />
för grönkål på Tegelbruksgatan. På Gränsgatan, där man har förväntat sig höga halter (0,55 mg/kg friskvikt i grönkål under 2010), misslyckades<br />
odlingarna av sallat och grönkål.<br />
Grönkål är p g a sin stora yta en lämpling försöksväxt för att fånga upp metaller i fallande stoft.<br />
-30-
- <strong>Landskrona</strong>s miljöredovisning <strong>2011</strong> - Miljötillståndet<br />
Högt blynedfall<br />
<strong>Landskrona</strong> har en omfattande<br />
industriverksamhet samt<br />
en hög trafikbelastning, vilket<br />
har medfört förhöjda halter<br />
och spridning av tungmetaller<br />
i luften.<br />
För att kunna övervaka mängderna<br />
och spridningen av tungmetaller,<br />
har kontinuerliga mätningar av<br />
fallande stoft genomförts sedan<br />
1988. Ett flertal tungmetaller analyseras<br />
årligen. Bakom övervakningsprogrammet<br />
står Länsstyrelsen<br />
i Skåne, miljöförvaltningen<br />
samt flertalet industrier i <strong>Landskrona</strong><br />
med betydande utsläpp av<br />
tungmetallhaltigt stoft.<br />
Om man jämför <strong>Landskrona</strong> med<br />
andra orter så hade <strong>Landskrona</strong><br />
ett blynedfall som var 310 gånger<br />
högre än blynedfallet i Malmö<br />
2004/05 och 22 gånger högre än i<br />
Mo i Rana i Norge 2001.<br />
Insamling av nedfallande stoft<br />
Kvävedioxid på väg ned<br />
Kvävedioxid (NO2) har mätts<br />
i urban bakgrund (tätortsluft<br />
i takhöjd) i <strong>Landskrona</strong> sedan<br />
1988 och i gaturummet<br />
(gatumiljö i centrala <strong>Landskrona</strong>)<br />
sedan 2002. Kvävedioxidhalterna<br />
har uppvisat<br />
en nedåtgående trend sedan<br />
starten.<br />
Kvävedioxiner bildas främst från<br />
bilavgaser. Men betydande utsläpp<br />
kommer från arbetsmaskiner,<br />
uppvärmning, industrier och<br />
energiproduktion.<br />
I gaturummet är det s k "aktiv"<br />
mätning med dygnsmedelvärden<br />
medan det i bakgrunden är s k<br />
"passiv" mätning med diffusionsprovtagning<br />
på månadsbasis.<br />
Mätningarna visar att miljökvalitetsnormen<br />
och den övre<br />
utvärderingströskeln underskrids<br />
(d v s där mätkrav föreligger)<br />
både för dygn och för år i gaturummet*.<br />
Miljökvalitetsnormen för NO2 innebär att<br />
kvävedioxid efter den 31 december 2005<br />
inte får förekomma i utomhusluft med<br />
mer än:<br />
1. i genomsnitt 90 mikrogram per<br />
kubikmeter luft under en timme<br />
(timmedelvärde), 2. i genomsnitt 60<br />
mikrogram per kubikmeter luft under ett<br />
dygn (dygnsmedelvärde), och 3. i<br />
genomsnitt 40 mikrogram per kubikmeter<br />
luft under ett kalenderår (årsmedelvärde).<br />
Dygnsmedelvärdet får överskridas 7<br />
gånger per kalenderår (98-percentil).<br />
-31-
- <strong>Landskrona</strong>s miljöredovisning <strong>2011</strong> - Miljötillståndet<br />
Svaveldioxid minskar<br />
kraftigt<br />
Svaveldioxid kan ge besvär och luftvägssjukdomar<br />
vid höga halter. Ämnet<br />
ökar försurning av sjöar, vattendrag och<br />
skogsmark. Korrosion och nedbrytning<br />
av byggnader och kulturföremål ökar.<br />
Ämnet bildas främst genom förbränning<br />
av fossila bränslen.<br />
Svaveldioxidhalterna i <strong>Landskrona</strong> har minskat<br />
kraftigt och vinterhalvårsmedelvärdena är idag<br />
endast ca 10 % av de halter som uppmättes under<br />
1970- och 1980-talen.<br />
Orsaken beror på minskat svavelinnehåll i drivmedel<br />
och eldningsolja. Utbyggnaden av fjärrvärme,<br />
med en minskande uppvärmning med<br />
eldningsolja, har också stor betydelse för de<br />
minskande svaveldioxidhalterna i luften.<br />
Bensen finns i bilavgaser<br />
Bensen kan orsaka cancer, främst leukemi.<br />
VOC (bensen, eten och butadien) bidrar sannolikt<br />
till några extra cancerfall per år i Sverige.<br />
Bensen kommer främst från förbränning<br />
av drivmedel och hantering av bensin. Ta gärna<br />
ett steg tillbaka när du tankar bilen.<br />
Under vinterhalvåret 2010/11 mättes flyktiga organiska<br />
kolväten (VOC) i <strong>Landskrona</strong> i gaturum (gatumiljö i<br />
centrala <strong>Landskrona</strong>). Vinterhalvårsmedelvärdet underskred<br />
med god marginal miljökvalitetsnormen för<br />
bensen (5 µg/m 3 helårsmedelvärdet) som skulle ha varit<br />
uppfyllt 2010. Halten överskred dock generationsmålet<br />
på 1 µg/m 3 för år 2020.<br />
Marknära ozon irriterar luftrören<br />
Marknära ozon är en sekundär<br />
luftförorening som bildas av<br />
kväveoxider och flyktiga organiska<br />
ämnen under inverkan av solljus,<br />
bl a från bilavgaser. Halterna<br />
är högst under sommarhalvåret.<br />
De uppmätta ozonhalterna var under<br />
<strong>2011</strong> i nivå med föregående 15 år. Halterna<br />
är trots detta förhöjda jämfört<br />
med hur det borde sett ut i en ostörd<br />
omgivning.<br />
Under året är halterna som högst under<br />
sommaren i juli månad. När toppen infaller<br />
beror på när vädret är soligt och varmt och<br />
vart luftmassan har sitt ursprung. Under<br />
den mörkare och kallare vintern är ozonhalterna<br />
betydligt lägre.<br />
EU-direktivet för skydd för hälsa överskreds<br />
4 gånger under året. Om man undantar<br />
de första åren på 90-talet har ozonhalterna<br />
i det närmaste varit oförändrade.<br />
-32-
- <strong>Landskrona</strong>s miljöredovisning <strong>2011</strong> - Miljötillståndet<br />
Faktaruta<br />
Små partiklar<br />
PM10<br />
Den engelska benämningen är "particulate<br />
matter" (PM), vilket betyder<br />
materia i form av partiklar och PM<br />
används för att klassificera storleken.<br />
PM10 betecknar partiklar mindre än<br />
10 mikrometer<br />
Hälsoeffekter<br />
Långtidsexponering för partiklar bedöms<br />
bidra till flera tusen dödsfall i<br />
förtid årligen i hjärt- och kärlsjukdomar<br />
och lungsjukdomar i Sverige.<br />
Även lungfunktionen påverkas<br />
negativt.<br />
Effekter på naturmiljöer och material<br />
Partiklar kan påskynda korrosion av<br />
metaller och skada kulturföremål.<br />
Källor<br />
Vägtrafiken är en viktig källa till både<br />
grövre och finare partiklar. Energiproduktion,<br />
uppvärmning, industrier,<br />
intransport av förorenad luft utifrån<br />
samt naturliga källor. bidrar till ökade<br />
partikelhalter.<br />
Partikelhalter i gaturum under<br />
miljökvalitetsnorm men över<br />
miljömålet<br />
I <strong>Landskrona</strong> har luftburna partiklar<br />
(PM10) kontrollerats sedan<br />
2001. Mätningar görs på två ställen,<br />
dels i takhöjd i stadskärnan,<br />
på polishusets tak (urban bakgrund)<br />
och dels i ett gaturum där<br />
många människor går och cyklar,<br />
på Eriksgatan i närheten av Hvilan.<br />
I gaturummet har årsmedelvärdet<br />
för PM10 legat över 20<br />
µg/m³ sedan kalenderårsmätningar<br />
inleddes år 2005 och år<br />
<strong>2011</strong> uppmättes 20,4 µg/m³.<br />
Mätningarna visar att i ett trafikerat<br />
gaturum i <strong>Landskrona</strong> ligger<br />
nivån årligen under miljökvalitetsnormen<br />
på 40 µg/m³ men<br />
över miljömålet på maximalt 20<br />
µg/m³. Enligt omräkningar till<br />
årsmedelvärde för <strong>Landskrona</strong>s<br />
mätningar i taknivå som bara<br />
mäts under vinterhalvåret, ligger<br />
årsmedelvärdet under miljömålet<br />
för samtliga år sedan mätningarna<br />
inleddes år 2001, med undantag<br />
för åren 2003 och 2006.<br />
Under hela år <strong>2011</strong> överskreds<br />
miljökvalitetsnormen 50µg/m³<br />
under 7 dygn, vilket var under<br />
maxgränsen på 35 dygn på ett år.<br />
Under vinterhalvåret är det normalt<br />
sett högre partikelhalter.<br />
Under vinterhalvåret 2010/11<br />
överskreds 50 µg/m³ i gaturum<br />
under 3 dygn och inget dygn i<br />
bakgrunden.<br />
Visste du att .....<br />
Statistiken visar att en till två personer dör<br />
varje dag av höga halter av grova partiklar<br />
under dubbdäcksperioden i Stockholm.<br />
Dubbdäcken kräver troligen 15–20 dödsfall<br />
varje vinter i Göteborg.<br />
-33-
- <strong>Landskrona</strong>s miljöredovisning <strong>2011</strong> - Miljötillståndet<br />
Luften i <strong>Landskrona</strong> och andra svenska städer<br />
Visste du att......<br />
Det finns tydliga samband mellan halterna av partiklar och andra<br />
luftföroreningar och effekter på människors hälsa. Att bo vid en väg<br />
med mycket trafik ökar risken för att få hjärtinfarkt eller lungcancer men<br />
även låga halter kan påverka hälsan.<br />
För de flesta är risken liten att bli sjuk eller dö av luftföroreningar men<br />
barn, gamla och sjuka är mer utsatta. Människor som redan har<br />
sjukdomar i hjärta, kärl och lungor riskerar att bli sjukare. För dem kan<br />
en liten extra belastning få stora konsekvenser. Barn som går i skola<br />
eller bor i områden med högre halter luftföroreningar har oftare symtom<br />
från luftvägarna. Luftföroreningar hämmar lungornas utveckling och det<br />
ökar risken för att barnen ska få sämre lungfunktion som vuxna.<br />
Kvävedioxid<br />
Kvävedioxidhalterna har varierat kraftigt under perioden<br />
och ligger i samtliga städer långt över bakgrundshalterna<br />
som uppmättes på Söderåsen.<br />
<strong>Landskrona</strong> tillsammans med Falkenberg uppvisar dock<br />
lägre halter än övriga städer.<br />
Luftkvaliteten i <strong>Landskrona</strong>s tätortsluft i takhöjd<br />
har jämförts med några andra städers luft. Partiklar<br />
(PM10), kvävedioxid och svaveldioxid från mitten<br />
av 1990-talet och framåt har mätts.<br />
Som jämförelse valdes orter som ingår i IVL:s urbanmätnät<br />
och som har en jämförbar befolkningsmängd som Trelleborg<br />
och Falkenberg. Några större städer i Skåne (Malmö<br />
och Helsingborg) har också valts samt en opåverkad mätstation<br />
på Söderåsen (Vavihill).<br />
PM10 helårsmedelvärden<br />
PM10 har under perioden varierat kraftigt, men mot periodens<br />
slut sjunker halterna något. 2010 uppmätte man de<br />
lägsta halterna i nivå med bakgrunden. Man bör dock ta resultaten<br />
med en nypa salt eftersom resultaten visar helårsmedelvärden.<br />
Under vissa perioder kan halterna avvika<br />
kraftigt från medelvärdet. Eftersom bakgrunden uppvisar<br />
liknande svängningar som i städerna, kan man anta att intransport<br />
av partiklar från andra källor är betydande.<br />
Svaveldioxid<br />
Samtliga städer uppvisar halter över bakgrunden dock är<br />
skillnaderna lägre än för kvävedioxid. <strong>Landskrona</strong>, Falkenberg<br />
och under senare år även Malmö, uppvisar lägre halter<br />
än Trelleborg och Helsingborg. I de sistnämnda utgör en<br />
intensiv färjetrafik en betydelsefull källa för svaveldioxid.<br />
Mellan 2000 och 2010 är halterna relativt oförändrade, i<br />
<strong>Landskrona</strong>, Falkenberg och Malmö något över bakgrunden.<br />
-34-
- <strong>Landskrona</strong>s miljöredovisning <strong>2011</strong> - Miljötillståndet<br />
Vissa freoner skadar ozonskiktet<br />
Visste du att..<br />
Freon är ursprungligen kemiföretaget DuPonts<br />
handelsnamn på köldmedium bestående av<br />
föreningarna CFC, HCFC och HFC. Ordet är<br />
härlett från engelskans freeze. Freon blev så<br />
marknadsdominerande att alla liknande<br />
produkter från andra tillverkare också kom att<br />
kallas freon.<br />
Rent kemiskt består freoner av kolväten med en<br />
eller flera fluor-, klor- och/eller brom-atomer<br />
bundna. Freoner användes tidigare flitigt som<br />
drivgas till sprayburkar, köldmedium till kylar och<br />
frysar, tvättmedel vid kretskortstillverkning och<br />
för uppblåsning av frigolitskum men är idag i<br />
stor utsträckning förbjudna på grund av sina<br />
negativa effekter på ozonlagret.<br />
Patrik Karlsson<br />
CFC är numera förbjudet, och<br />
även dess ersättare HCFC är<br />
under utfasning. Det är numera<br />
inte tillåtet att tillföra mer<br />
HCFC till ett kylsystem. Istället<br />
ska den nyare ersättaren, HFC<br />
(flourkolväten), användas. Skillnaden<br />
är att HFC inte innehåller<br />
några kloratomer utan endast<br />
väte, fluor och kol. Detta<br />
ämne skadar inte ozonskiktet,<br />
men är precis som de andra en<br />
kraftig växthusgas.<br />
Den som har en anläggning med mer<br />
än 10 kg av något av dessa köldmedier<br />
ska rapportera det till miljöförvaltningen.<br />
Det finns ca 150 sådana anläggningar<br />
i <strong>kommun</strong>en.<br />
Miljöförvaltningen handlägger dessa<br />
rapporter och säkerställer att de regler<br />
som omgärdar köldmedier har<br />
följts.<br />
Nedanför den här texten syns tre diagram<br />
som visar användningsstatistiken<br />
av köldmedier i <strong>Landskrona</strong> sedan<br />
mitten på 1990-talet.<br />
I det första diagrammet visas att den<br />
totala mängden köldmedia varit mer<br />
eller mindre oförändrad sedan 2000,<br />
men att andelen HFC hela tiden har<br />
ökat.<br />
Det andra diagrammet visar påfyllning<br />
av köldmedia till befintliga system,<br />
och ger därmed en anvisning<br />
om hur stort läckaget i systemen var.<br />
Man ser tydligt när CFC respektive<br />
HCFC upphörde att användas för<br />
påfyllning, men också att det totala<br />
läckaget har minskat efter 2007.<br />
Det tredje diagrammet visar den<br />
mängd köldmedier som tas omhand i<br />
samband med skrotning av aggregat<br />
eller omkonvertering där man byter<br />
ut CFC eller HCFC till HFC. Olika<br />
lagändringar och andra satsningar på<br />
omkonverteringar är förklaringen till<br />
varför det finns en del toppar vissa<br />
år.<br />
Visste du att...<br />
Kvävetrifluorid som används för<br />
etsning av halvledare och för<br />
rengöring av utrustning för tillverkning<br />
av halvledarkomponenter,<br />
framför allt LCDskärmar<br />
och solceller, är en<br />
17000 gånger starkare växthusgas<br />
än koldioxid. Mängden i atmosfären<br />
ökar.<br />
-35-
- <strong>Landskrona</strong>s miljöredovisning <strong>2011</strong> - Miljötillståndet<br />
Vågar man doppa sig?<br />
Nya EU-regler för våra EU-badplatser<br />
Det finns faktiskt 5 EU-badplatser i<br />
<strong>kommun</strong>en. Enligt nya EU-regler ska<br />
dessa klassificeras och skyltas med<br />
en lättbegriplig skylt eller symbol.<br />
Våra EU-badplatser är Ålabodarna norra,<br />
Lill Olas och Campingen (utmärkt<br />
badvattenkvalitet), Piren i Borstahusen<br />
(bra badvattenkvalitet) samt badplatsen i<br />
Kyrkbacken på Ven (tillfredsställande badvattenkvalitet).<br />
Europeiska kommissionen har i ett<br />
genomförandebeslut inrättat särskilda<br />
symboler för detta syfte (se bilden till<br />
vänster), som hittills alltså inte funnits i<br />
föreskrifterna om badvatten. <strong>Landskrona</strong><br />
stad har upprättat badvattenprofiler<br />
för de så kallade EU-baden.<br />
En gång per år<br />
EU-baden klassificeras i samband med<br />
den årliga rapporteringen till EU. Dock<br />
bygger klassificeringen på badvattenkvaliteten<br />
under de sista tre<br />
badsäsongerna.<br />
Oavsett klassificeringen kan <strong>Landskrona</strong><br />
stad införa badförbud om en hälsofarlig<br />
miljösituation skulle inträffa.<br />
Så var fallet för några år sedan, när potentiellt<br />
giftiga cyanobakterier följde<br />
med strömmarna från Östersjön. Dessa<br />
organismer är speciellt farliga för barn<br />
och pälsdjur. Hundar som har fått cyanobakterier<br />
i pälsen och slickat dessa i<br />
sig har dött.<br />
Även i det långa loppet kan gifter från<br />
dessa cyanobakterier eventuellt påverka<br />
nervssytemet och orsakar sjukdomar<br />
som ALS, Parkinsons och Alzheimers.<br />
Forskning pågår.<br />
Det finns således all anledning att respektera<br />
badförbudet om det skulle inträffa.<br />
Bakterier i vattnet avgör<br />
badvattenkvaliteten<br />
Under <strong>2011</strong> uppmättes bakteriehalter*<br />
i 5% av proven som ledde<br />
till bedömningen otjänligt för<br />
bad. I 9% av proven bedömdes<br />
badvattnet som tjänligt med anmärkning.<br />
Resultatet var något bättre än för<br />
badsäsongen 2010. Ett problembarn<br />
är dock badplatsen vid<br />
Kyrkbacken där några av säsongens<br />
högsta bakterialhalter<br />
uppmättes.<br />
Det finns ingen enkel förklaring<br />
varför bakteriehalterna ibland är<br />
så höga, men kraftiga regn som<br />
för med sig "förorenat" ytvatten ut i<br />
havet, är en trolig förklaring. Alla<br />
otjänliga prov kom efter kraftig nederbörd.<br />
Trots enstaka prov med förhöjda<br />
bakteriehalter, kan man med gott<br />
samvete ta sig ett dopp vid <strong>Landskrona</strong>s<br />
badplatser eftersom de flesta<br />
proven visar godkänd<br />
badvattenkvalitet.<br />
* Dessa bakterier betecknas också som<br />
tarmbakterier. Förhöjda halter indikerar en<br />
föroreningssituation som kan vara<br />
hälsofarlig.<br />
Andelen prov som bedöms som tjänligt med anmärkning<br />
alternativt otjänligt.<br />
-36-
- <strong>Landskrona</strong>s miljöredovisning <strong>2011</strong> - Miljötillståndet<br />
Saxån-Braån och övergödningen<br />
Saxån och Braån flyter ihop vid<br />
Häljarp strax innan de mynnar ut i<br />
Öresund. Avrinningsområdet berör<br />
stora delar av Eslöv, Kävlinge,<br />
<strong>Landskrona</strong> och Svalövs <strong>kommun</strong>er.<br />
Åarna är kraftigt påverkade av<br />
näringsämnen och bekämpningsmedel<br />
från omgivande<br />
jordbruksmark.<br />
Kväve och fosfor<br />
Halter av kväve och fosfor i vattendragen<br />
är indikatorer för näringsstatusen.<br />
Dessa näringsämnen spelar en central<br />
roll för växtproduktionen i vattendragen<br />
och i havet, där åvattnet till sist hamnar.<br />
Genom olika åtgärder försöker man att<br />
minska vattendragens belastning av näringsämnen.<br />
Speciellt under nederbördsrika<br />
år ökar avrinningen av näringsämnen<br />
från åkrarna från framför allt<br />
konstgödsel.<br />
För att kunna kompensera för vattenflödets<br />
påverkan på näringstransporten, har<br />
man i figuren dividerat halter av näringsämnen<br />
genom vattenflödet. Eventuella<br />
trender i halter av näringsämnen kan genom<br />
statistisk bearbetning återges i en rak<br />
linje för varje näringsämne. Resulten visar<br />
på nedgående trender under perioden för<br />
både kväve och fosfor. Observa att kvävehalterna<br />
i åvattnet är mycket högre än fosforhalterna<br />
(olika skalor).<br />
Fakta övergödning<br />
Jordbrukets användning av gödsel<br />
ökade kraftigt efter andra<br />
världskriget. Därför är utflödet av<br />
fosfor och kväve till sjöar och<br />
kustområden betydligt större i<br />
dag än vid 1900-talets början.<br />
Jordbruken använder stora<br />
mängder handelsgödsel. Åkerjorden<br />
tillförs dessutom ofta stallgödsel.<br />
Risken att fosfor och<br />
kväve läcker ut från åkrarna till<br />
angränsande vattendrag, sjöar<br />
och kustområden påverkas bland<br />
annat av vilken gröda som odlas,<br />
jordart, nederbörd, bevattning och<br />
skörd.<br />
I genomsnitt passerar en tredjedel<br />
av kvävegödseln åkerjorden<br />
utan att komma till nytta, eftersom<br />
den inte tas upp av grödorna.<br />
Mer än hälften av detta<br />
överskott läcker ut i omgivande<br />
vatten.<br />
Våtmarker som dikats ut, sjöar<br />
som sänkts och vattendrag som<br />
rätats ut bidrar till dagens stora<br />
näringsläckage från jordbruksområdena,<br />
eftersom läckaget inte<br />
längre hejdas på samma sätt<br />
som förr.<br />
Ökad växtlighet minskar den<br />
biologiska mångfalden i havet<br />
Den ökade näringstillförseln<br />
påverkar havet negativt. På<br />
grunda bottnar har snabbväxande<br />
fintrådiga alger trängt undan eller<br />
vuxit över den fleråriga<br />
blåstången. I tångbältet finns<br />
även många växt- och djurarter<br />
som riskerar att försvinna p g a<br />
den ökade mängden trådformiga<br />
alger. Mot slutet av sommaren<br />
brukar de snabbväxande ettåriga<br />
algerna lossna från sitt underlag.<br />
I en del fall flyter de upp till ytan<br />
och lämnar kvar en naken botten<br />
som saknar skydd för fiskyngel<br />
och andra djur. I andra fall bildas<br />
mattor av döda alger på botten,<br />
med syrebrist, svavelvätebildning<br />
och bottendöd som följd. Kraftig<br />
algblomning, det vill säga<br />
massförökning av växtplankton,<br />
orsakar ett grumligare vatten och<br />
minskar ljusnedträngningen vilket<br />
minskar djuputbredningen av<br />
många arter av alger.<br />
Övergödning leder ofta till<br />
syrebrist i vattnet, vilket slår ut<br />
bottendjuren och i en del fall<br />
även fisken. Kraftig övergödning<br />
av vatten leder till att antalet<br />
växt- och djurarter i vattnet<br />
minskar.<br />
-37-
- <strong>Landskrona</strong>s miljöredovisning <strong>2011</strong> - Miljötillståndet<br />
Råån<br />
Vattenkontrollen i Rååns vattensystem <strong>2011</strong> har<br />
omfattat en provstation; Råån vid Görarpsdammens<br />
utlopp, där ett flödesproportionellt prov tagits<br />
varje vecka. Veckoproverna har analyserats<br />
på nitratkväve, totalkväve, totalfosfor och totalt<br />
organiskt kol (TOC). Dessutom har elva lokaler<br />
undersökts med avseende på bottenfauna. Vädret<br />
under <strong>2011</strong> var nederbördsrikare och varmare än<br />
normalt.<br />
Halterna av kväve och fosfor var lägre än normalt. Resultatet<br />
visar, liksom i Saxån, på nedgående trender under perioden<br />
för både kväve och fosfor. Observa att kvävehalterna<br />
i åvattnet är mycket högre än fosforhalterna (olika<br />
skalor).<br />
Bottenfaunan undersöktes liksom tidigare på elva lokaler,<br />
fem i huvudfåran och sex i biflöden. I Råån vid Raus<br />
(Råå26) uppnåddes ett mycket högt artantal, 49 arter, vilket<br />
är det högsta antalet arter som uppnåtts på någon lokal i<br />
Rååns vattensystem sedan undersökningarna startade år<br />
2000. Artfattigaste lokalen var Lussebäcken med 19 arter,<br />
vilket är lägre än vad som kan förväntas på denna typ av<br />
vatten.<br />
-38-
- <strong>Landskrona</strong>s miljöredovisning <strong>2011</strong> - Hälsa och ohälsa<br />
Hälsa och ohälsa<br />
Blyhalter i barnens blod minskar<br />
Vart annat år sedan 1978 har<br />
Yrkes- och miljömedicinska<br />
kliniken vid Universitetssjukhuset<br />
i Lund undersökt halten<br />
av bly i blod hos barn<br />
från <strong>Landskrona</strong> respektive<br />
Trelleborgs <strong>kommun</strong>er.<br />
Denna obrutna rad av undersökningar<br />
vart annat år är unik. Den<br />
visar att blyhalten i blod hos barnen<br />
sjunkit sedan 1978. Detta har<br />
skett i takt med att utsläppet av bly<br />
i avgaser från bensinmotorer gradvis<br />
minskat och upphört helt 1994,<br />
då blyad bensin slutade säljas.<br />
Bland andra bidragande orsaker<br />
kan nämnas minskade utsläpp av<br />
bly från industrier och minskad användning<br />
av hushållskärl med<br />
blyglasyr.<br />
Stora mängder bly har använts i<br />
motorbensin fram till och med<br />
1994. En stor del av detta bly har<br />
lagrats i marken, där det stannar<br />
kvar under lång tid och kommer<br />
under många år framöver att utgöra<br />
en källa till blyexponering, särskilt<br />
för barn. Man har visat ett<br />
tydligt samband mellan sjunkande<br />
blyhalt i blod och minskande användning<br />
av blyad motorbensin.<br />
Resultaten tyder på att blyhalten i<br />
blod börjar stabiliseras på en nivå,<br />
som ligger i jämvikt med blyföroreningsnivån<br />
i vår omgivning. År<br />
<strong>2011</strong> låg blyhalten i blod på ca 1/6<br />
av nivån 1978. Det är angeläget att<br />
fortsätta att följa blyhalten i blod<br />
hos barn i <strong>Landskrona</strong>.<br />
Visste du att....<br />
Bly kan orsaka allvarliga skador på nervsystemet,<br />
njurar och hjärta/kärl.<br />
Våra lungor tar upp ca 50% av blypartiklarna i luften,<br />
under förutsättning att de är små. Partikelstorleken<br />
spelar alltså en viktig roll.<br />
Av blyet i maten absorberar vuxna ca 15%, medan<br />
barn kan ta upp så mycket som 50%. I skelettet kan<br />
bly stanna länge. Bly frigörs mycket långsamt och<br />
kan finnas kvar i kroppen i flera år.<br />
Bly kommer främst från lokala industriutsläpp men<br />
intransport av förorenad luft från andra områden kan<br />
förekomma.<br />
-39-
- <strong>Landskrona</strong>s miljöredovisning <strong>2011</strong> - Hälsa och ohälsa<br />
Hur gick det med bekämpningsmedelsundersökningen?<br />
Jonas Lövendahl<br />
Att det kan finnas bekämpningsmedel<br />
i dricksvatten från<br />
en egen brunn på landsbygden<br />
är välkänt. Det är också känt<br />
att våra vanor, livsstil och<br />
matvanor har betydelse för hur<br />
mycket bekämpningsmedel vi<br />
har i kroppen.<br />
Under hösten 2010 och våren <strong>2011</strong><br />
genomförde miljöförvaltningen en<br />
undersökning för att se om personer<br />
som bodde på landsbygden och använde<br />
en egen brunn var mer exponerade<br />
för bekämpningsmedel än<br />
andra grupper. Projektet stöddes av<br />
Region Skånes Miljövårdsfond och<br />
genomfördes tillsammans med Arbets-<br />
och miljömedicin vid Skånes<br />
universitetssjukhus i Lund.<br />
Påverkar bekämpningsmedel i enskilda<br />
brunnar hälsan?<br />
Läckage till grundvattnet har medfört<br />
att det är vanligt att dricksvattnet<br />
i enskilda brunnar innehåller rester<br />
av bekämpningsmedel. Frågan är hur<br />
det påverkar hälsan. Miljöförvaltningen<br />
undersökte om personer som<br />
drack vatten från brunnar blev mer<br />
exponerade för bekämpningsmedel.<br />
Att ha tillgång till bra vatten är en förutsättning<br />
för en god hälsa. De flesta<br />
hushåll får sitt dricksvatten genom<br />
det <strong>kommun</strong>ala nätet, där vattnet renas<br />
och kontrolleras regelbundet.<br />
Ungefär 1000 hushåll i <strong>Landskrona</strong><br />
hämtar sitt vatten från egna brunnar,<br />
där ägaren själv får kontrollera vattenkvaliteten.<br />
Miljöförvaltningens tidigare<br />
undersökningar har konstaterat<br />
att det är vanligt med rester av<br />
bekämpningsmedel i enskilda brunnar.<br />
Frågan är om förekomsten av<br />
bekämpningsmedel i brunnsvattnet<br />
påverkar hälsan och bidrar till den<br />
totala exponeringen för bekämpningsmedel.<br />
Totalt analyserades vattenprover från<br />
50 brunnar runt om i <strong>kommun</strong>en.<br />
Dessutom fick 50 personer som använde<br />
vattnet från brunnarna lämna<br />
urinprov och svara på en enkät om<br />
sina matvanor. Genom att analysera<br />
om bekämpningsmedlen förekom i<br />
deras urin, kunde projektet undersöka<br />
om personerna var mer utsatta<br />
än andra befolkningsgrupper. Deltagarnas<br />
resultat jämfördes med andra<br />
grupper som Arbets- och miljömedicin<br />
hade undersökt i tidigare projekt.<br />
Studien visade att landsbygdsbefolkningen,<br />
som använde vatten från en<br />
egen brunn, hade rester av bekämpningsmedel<br />
i sin urin. Det var svårt<br />
att se om landsbygdsbefolkningen<br />
var mer utsatt för bekämpningsmedel<br />
genom dricksvattnet än andra<br />
grupper. Resultaten tyder på att<br />
dricksvattnet utgjorde en låg andel av<br />
den totala exponeringen av bekämpningsmedel<br />
för deltagarna. Tidigare<br />
studier har visat att den främsta exponeringen<br />
för bekämpningsmedel<br />
kommer från livsmedel.<br />
Flera av de ämnen som kunde analyseras<br />
i både vattnet och i urin, förekom<br />
inte i brunnsvattnet men däremot<br />
i urinen, vilket innebär att<br />
exponeringen troligen kommer från<br />
en annan källa. På grund av att analysmetoder<br />
saknas för att mäta flera<br />
ämnen i urin, kom studien att omfatta endast<br />
ett fåtal ämnen. Det går därför inte<br />
att utesluta ett samband mellan dricksvatten<br />
i brunnar och urin när det gäller andra<br />
bekämpningsmedel.<br />
Vindruvor - en stor källa<br />
För allmänheten är mat den främsta källan<br />
till exponering. Livsmedel som har<br />
behandlats med olika bekämpningsmedel<br />
innehåller ofta rester av medlen. 2009 tog<br />
Livsmedelverket prover på frukt och<br />
grönsaker och konstaterade att 66 % av<br />
proverna innehöll rester av bekämpningsmedel.<br />
Miljöförvaltningens studie visade att personer<br />
som hade druckit vin eller ätit vindruvor<br />
eller russin dagarna före provtagning<br />
hade högre halter av<br />
bekämpningsmedel som brukar användas<br />
vid odling av vindruvor. Just vindruvor<br />
tillhör de mest behandlade livsmedlen<br />
på grund av sin känslighet för<br />
sjukdomar. I Livsmedelsverkets prover<br />
på vindruvor hittades rester från 52 olika<br />
bekämpningsmedel. Ofta påträffas flera<br />
bekämpningsmedel i samma prov.<br />
Ett sätt att minska intaget av bekämpningsmedelsrester<br />
är att konsumera ekologiskt<br />
odlade vindruvor och russin samt<br />
dricka ekologiska viner. Inom ekologisk<br />
produktion får inga bekämpningsmedel<br />
användas.<br />
-40-