Forsknings - Södertörns högskola
Forsknings - Södertörns högskola
Forsknings - Södertörns högskola
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Ansökan från Södertörns högskola om examensrätt på forskarnivå för området<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
Södertörns högskola startades 1996 och har nu ca 12 000 studenter per år. Högskolan bedriver utbildning och forskning<br />
inom humaniora, samhällsvetenskap, teknik och naturvetenskap. Här finns också en lärarutbildning med interkulturell profil.<br />
År 2009 hade högskolan 55 professorer och runt 100 doktorander. Under 2009 var Södertörns högskolas totala omslutning<br />
613 miljoner kronor och forskningsvolymen uppgick till ca 290 miljoner kronor.<br />
Ett mångvetenskapligt arbetssätt är utmärkande för högskolan. Samverkan över ämnesgränserna betonas för att nå<br />
nyanserad kunskap om komplexa samhälleliga fenomen. Verksamheten vid Södertörns högskola genomsyras av ledorden<br />
mångvetenskap, mångkulturalitet och medborgerlig bildning. En viktig profil är Östersjö- och Östeuropaforskning.
Dnr 352/40/2010<br />
Förord<br />
I Södertörns högskolas utbildnings- och forskningsstrategi betonas<br />
ambitionen att erhålla examensrätter på forskarnivå för högskolans starka<br />
forskningsprofiler. Strategin ligger väl i linje med den strävan som har funnits<br />
sedan högskolans start om att bygga upp en universitetskultur.<br />
Södertörns högskola ansöker nu om rätt att utfärda generell examen på<br />
forskarnivå inom fyra områden:<br />
- historiska studier<br />
- kritisk kulturteori<br />
- miljövetenskapliga studier<br />
- politik, ekonomi och samhällets organisering<br />
Inom dessa områden finns en omfattande forskning av hög kvalitet, goda<br />
handledarresurser, många doktorander och en väl fungerande infrastruktur.<br />
Det finns en stabil och långsiktig finansiering av forskning och<br />
forskarutbildning.<br />
Södertörns högskola står väl rustad att på egen hand bedriva<br />
forskarutbildning. Verksamheten har en sådan kvalitet och omfattning att<br />
utbildning på forskarnivå kommer att kunna bedrivas på hög vetenskaplig<br />
nivå och med goda utbildningsmässiga förutsättningar.<br />
Ingela Josefson<br />
Rektor
INNEHÅLLSFÖRTECKNING<br />
1. Område och forskarutbildningsämne ....................................................................... 3<br />
2. Område för examensrätt ......................................................................................... 3<br />
Områdets omfattning och avgränsning ........................................................................... 3<br />
Områdets utvecklingsmöjligheter .................................................................................. 3<br />
Forskning inom området vid Södertörns högskola ............................................................ 5<br />
Området och högskolans utbildningar ............................................................................ 6<br />
Anknytning till Södertörns högskolas Östersjö- och Östeuropaprofil ................................... 7<br />
Samverkan med det omgivande samhället ...................................................................... 8<br />
3. Högskolans kvalitetsarbete ................................................................................... 10<br />
Tidigare erfarenheter .................................................................................................. 11<br />
Organisation för kvalitet .............................................................................................. 11<br />
Anordnande och avveckling av forskarutbildningar .......................................................... 13<br />
Allmän studieplan och individuella studieplaner .............................................................. 14<br />
Sammanfattning av kvalitetsarbetet ............................................................................. 15<br />
4. Forskarutbildningsmiljö ......................................................................................... 16<br />
Handledarresurser ...................................................................................................... 16<br />
Miljövetenskapens forskningsinriktning och vetenskapliga bredd ...................................... 17<br />
<strong>Forsknings</strong>produktion .................................................................................................. 19<br />
Kreativ miljö .............................................................................................................. 20<br />
Kvalitetsdrivande forskarutbildning ............................................................................... 21<br />
Den tänkta uppläggningen av utbildningen .................................................................... 23<br />
Planerad doktorandrekrytering ..................................................................................... 24<br />
Anknytning till yrkesliv och omgivande samhälle ............................................................ 25<br />
Samarbete med andra lärosäten .................................................................................. 26<br />
Internationalisering .................................................................................................... 27<br />
5. Handledarresurser ................................................................................................. 29<br />
6. Ekonomi ................................................................................................................ 31<br />
Bakgrund .................................................................................................................. 31<br />
Områdesspecifika ekonomiska förutsättningar ................................................................ 33<br />
Prognos av intäkter och utgifter inom miljövetenskaplig forskarutbildning ......................... 35<br />
7. Infrastruktur ......................................................................................................... 38<br />
Bevakning av forskningsfronten ................................................................................... 38<br />
Informationsresurser för Miljövetenskapliga studier ........................................................ 39<br />
Spridning och synliggörande av forskningsresultat .......................................................... 40<br />
Exemplet CBEES ........................................................................................................ 41<br />
Arbetsplatser, laboratorier, kommunikation och IT-infrastruktur ....................................... 42<br />
8. Tabeller ................................................................................................................. 45<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
1
BILAGOR<br />
A – Strategi<br />
B – Förslag riktlinjer<br />
C – Allmän studieplan inklusive kursplaner<br />
D – Avtal med universitet<br />
E – CV för möjliga handledare<br />
F – Publikationsförteckningar möjliga handledare<br />
G – CV övriga disputerade lärare<br />
H – Publikationsförteckningar övriga lärare<br />
I – Förteckning över doktorsavhandlingar<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
2
1. OMRÅDE OCH FORSKARUTBILDNINGSÄMNE<br />
Södertörns högskola ansöker om rätten att utfärda examen på forskarnivå inom<br />
området Miljövetenskapliga studier. Ämnet där utbildning på forskarnivå kommer<br />
att anordnas är Miljövetenskap.<br />
2. OMRÅDE FÖR EXAMENSRÄTT<br />
Områdets omfattning och avgränsning<br />
Vi definierar området miljövetenskapliga studier som forskning om hur ekologiska och<br />
samhälleliga system och processer interagerar med varandra i frågor som rör miljö,<br />
naturresurser och hållbar utveckling. Miljövetenskap är en ung disciplin som har<br />
etablerats under 1900-talets andra hälft då medvetenheten om nya typer av miljöoch<br />
naturresursproblem som kräver mångvetenskapliga ansatser har ökat. Många<br />
specifika forskningsområden som ingår i miljövetenskap har dock en lång tradition<br />
och finns inom flera andra discipliner, vilket innebär att miljövetenskap på många sätt<br />
är bredare än traditionella akademiska ämnen. Samtidigt är miljövetenskapen under<br />
snabb utveckling och ligger i framkant vad gäller utveckling av tvär- och<br />
mångvetenskapliga ansatser 1 . Miljövetenskap kan därmed definieras som en<br />
problemorienterad och pluralistisk vetenskap som grundar sig i teorier och<br />
metodologier från flera andra discipliner som sträcker sig från naturvetenskap till<br />
samhällsvetenskap och humaniora. Denna definition av miljövetenskap återspeglar<br />
inte bara en huvudsaklig inriktning och utveckling av forskningen inom området utan<br />
också i hög grad en huvudsaklig inriktning och utveckling av miljövetenskaplig<br />
utbildning på universitetsnivå i Sverige och många andra länder.<br />
Områdets utvecklingsmöjligheter<br />
Miljövetenskap kommer att vara av central betydelse som ett eget forskningsområde<br />
i framtiden. Med växande befolkningstryck, klimatförändringar och ökat nyttjande av<br />
jordens ekosystem och naturresurser utgör miljö- och naturresursfrågor stora<br />
utmaningar för ett framtida hållbart samhälle vars lösningar kräver stora satsningar<br />
inom forskning. Forskningen bidrar även på ett viktigt sätt till samhällsdebatten och<br />
forskningsfinansieringens utsikter är goda. Inom akademisk forskning har<br />
miljövetenskap potential att medverka i bredare teoretisk utveckling genom<br />
kombinationer av olika ansatser som krävs för att studera interaktioner av sociala och<br />
ekologiska system och processer. Miljövetenskap är i Södertörns högskolas<br />
forskningsstrategi 2008-2011 (bilaga a) identifierat som ett av högskolans starka<br />
forskningsområden och är dessutom ledande i skapandet av kontakter över<br />
disciplingränser. Högskolan har också via Östersjöstiftelsen sedan 2007 beviljat det<br />
miljövetenskapliga ämnet resurser att utveckla och stärka den miljövetenskapliga<br />
forsknings- och forskarutbildningsmiljön (först i form av ett planeringsanslag á 1<br />
miljon kr och sedan i form av ett årligt basanslag á 2,2 miljoner kr), samt<br />
tillsättandet av en ny professor i miljövetenskap (Kari Lehtilä tillrädde denna tjänst<br />
1 Våra definitioner av mång- och tvärvetenskap följer de som anges av HSV (2007). Som<br />
mångvetenskap avses ett forskningssamarbete mellan olika ämnen och kunskapsområden runt ett<br />
gemensamt problemområde, men där respektive forskare stannar inom ramen för sitt eget område.<br />
Tvärvetenskaplig innebär att forskarna rör sig i gränsområdena mellan de olika ämnesområdena och<br />
gemensamt skapar ett nytt område. Till skillnad från inom mångvetenskap bidrar då deltagarna till<br />
något nytt, utöver sina ursprungliga discipliner. Målsättningen inom området är således att bedriva<br />
internationellt stark forskning och forskarutbildning med både mång- och tvärvetenskaplig inriktning.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
3
2009). Miljövetenskapliga studier på Södertörns högskola har ambitionen att bli ett<br />
internationellt framstående centrum inom området.<br />
En särskild styrka i Södertörns högskolas miljövetenskap är dess nära samarbete<br />
över natur och samhällsvetenskapliga disciplingränser som till stor del möjliggörs<br />
genom kollegiets ämnesbredd. Kärnmiljön befinner sig på Institutionen för<br />
livsvetenskaper. Institutionens föregångare, avdelningen för naturvetenskap,<br />
grundades 1997. I början var biologi, molekylärbiologi och kemi huvudinriktningar<br />
där vissa forskningsprojekt hade en miljövetenskaplig profil. Det första utpräglat<br />
miljövetenskapliga utbildningsprogrammet, Miljö och utveckling, startades 2001 som<br />
ett samarbete mellan de naturvetenskapliga och samhällsvetenskapliga<br />
utbildningsnämnderna. En huvudprincip var att natur- och samhällsvetenskap skulle<br />
ges samma vikt i programmet. Denna tvär- och mångvetenskapliga profil behölls när<br />
programmet senare flyttades till avdelningen för naturvetenskap, dels genom ett<br />
fortsatt samarbete över fakultetsgränserna, dels genom att avdelningen och senare<br />
Institutionen för livsvetenskaper anställde miljövetenskapligt inriktade lärare/forskare<br />
med samhällsvetenskaplig bakgrund. Denna tvär- och mångvetenskapliga profil som<br />
kombinerar samhälleliga och naturvetenskapliga perspektiv på frågor om miljö och<br />
utveckling har bidragit till en stabil och framgångsrik studentrekrytering. År 2007 fick<br />
miljövetenskap som första ämne vid högskolan även mastersrättigheter<br />
(Högskoleverkets Rapport 2007:46). Samarbetet inom högskolans miljövetenskapliga<br />
forskning fördjupas då området delas in i teman, för närvarande tre;<br />
miljöförändringar och ekologiska processer, miljö och utveckling samt environmental<br />
governance, som beskrivs i nästa kapitel.<br />
En viktig princip i miljövetenskapens utveckling på Södertörns högskola är att<br />
forskning och forskarutbildning är knutna till stabila utbildningsprogram på grundoch<br />
masternivå. Undervisningens forskningsanknytning kräver att lärare är aktiva<br />
forskare. Länken mellan undervisning och forskning möjliggör också en större<br />
personalstyrka och jämnar även ut effekter av variation i forskningsfinansieringen<br />
över tiden. Rekrytering av ny personal är viktig för inrättandet av nya<br />
forskarutbildningsämnen på längre sikt. <strong>Forsknings</strong>profilen på Södertörns högskola<br />
aktualiserar för närvarande enbart forskarutbildning i ämnet miljövetenskap inom<br />
området miljövetenskapliga studier. Det miljövetenskapliga området, så som det<br />
definieras här, är något bredare jämfört med det miljövetenskapliga ämnet. Det<br />
innebär att det finns möjligheter framöver att inrätta nya ämnen inom det<br />
övergripande området miljövetenskapliga studier, givet att förutsättningar i fråga om<br />
forskarmiljö etc. är uppfyllda (avsnitt 3. Högskolans kvalitetsarbete). Med hänsyn till<br />
nuvarande forsknings- och utbildningsverksamhet inom området finns det<br />
utvecklingsmöjligheter främst i två riktningar som ännu inte har tillräcklig tyngd för<br />
att forma egna ämnen. Vi har forskning och utbildningsprogram i riktning mot miljö<br />
och hälsa (environmental health). På grundutbildningsnivå finns den relativt<br />
nyinrättade inriktningen internationell hälsa i programmet Utveckling och<br />
internationellt samarbete. På masternivå finns det ettåriga masterprogrammet<br />
Infectious disease control, som nära knyter an till inriktningen miljö och hälsa. En<br />
andra inriktning inom det miljövetenskapliga området med utvecklingsmöjligheter<br />
utgörs av miljöpedagogik. Utbildning för hållbar utveckling är ett viktigt mål för hela<br />
utbildningssystemet i Sverige och internationellt. Särskilda satsningar inom<br />
inriktningen har inte skett än, men det finns goda möjligheter i framtiden då naturoch<br />
miljövetenskap har en stark ställning på högskolans lärarutbildningar jämfört<br />
med hur det ser ut på andra lärosäten i landet. Från och med år 2010 är den snabbt<br />
växande lärarutbildningen placerad på Institutionen för livsvetenskaper, vilket skapar<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
4
naturliga dagliga kontakter för att vidareutveckla samarbetet i såväl undervisning<br />
som forskning.<br />
Forskning inom området vid Södertörns högskola<br />
Miljövetenskaplig forskning vid Södertörns högskola bedrivs inom mångvetenskapliga<br />
forskargrupper bestående av seniora forskare/handledare, forskarstuderande och<br />
masterstudenter. Denna forskning syftar till att kombinera samhällvetenskapliga och<br />
naturvetenskapliga angreppssätt och metoder för att nå en fördjupad empirisk<br />
kunskap och teoretisk förståelse om miljö- och naturresursproblems orsaker, omfång<br />
och hantering. <strong>Forsknings</strong>miljön består av en bred kärnmiljö vid Institutionen för<br />
livsvetenskaper samt ett nätverk av forskare och experter vid högskolans andra<br />
institutioner, andra lärosäten och myndigheter/organisationer. Forskningen är<br />
strukturerad i tre angränsande och samverkande teman: Miljöförändringar och<br />
ekologiska processer, Miljö och utveckling samt Environmental governance.<br />
Handledarresurserna inom miljövetenskap vid Institutionen för livsvetenskaper består<br />
av fyra professorer, elva docenter och sex lektorer (tabell 1) med ämnesmässig<br />
bakgrund inom bland annat naturresurshushållning, naturgeografi, ekologi, biologi,<br />
statsvetenskap, sociologi, kulturgeografi och ekonomisk historia och i de flesta fall<br />
med gedigen erfarenhet från mång- och tvärvetenskapliga projekt. Geografiskt<br />
sträcker sig intresseområdet från Sverige till internationell forskning inom<br />
Östersjöområdet men även till ett flertal projekt i framförallt Afrika och Sydamerika.<br />
Forskningen är nära kopplad till tvärvetenskapliga utbildningsprogram med stabilt<br />
söktryck på grund- och masternivå.<br />
Inom temat Miljöförändringar och ekologiska processer studeras hur biologiska<br />
och geovetenskapliga processer relaterar till ekosystemförändringar och<br />
miljöproblem. Vi vill förstå hur mänsklig påverkan förändrar ekosystemens funktion<br />
och biologiska mångfald. Kunskap om ekosystempåverkan är viktig för att bedöma<br />
vilka mänskliga aktiviteter som ger godtagbara förändringar i ekosystemfunktioner<br />
med avseende på hälsoeffekter och ett långsiktigt hållbart nyttjande av naturresurser<br />
och ekosystemtjänster. Basen i temats forskning ligger i naturvetenskapliga<br />
frågeställningar samtidigt som miljöfrågornas övergripande natur ger ett tydligt<br />
mång- och tvärvetenskapligt perspektiv. Vi har stark kompetens i geovetenskaper<br />
och biologiska ämnen som ekologi, molekylärbiologi och mikrobiologi. Aktuell<br />
forskning handlar bland annat om ekosystems känslighet och återhämtningsförmåga,<br />
mark- och vattenanvändningens effekter på ekosystem, biologisk mångfald,<br />
klimathistoria, ekotoxikologi samt relationer mellan miljö och hälsa.<br />
Miljö och utveckling studerar förutsättningar för en ekologiskt hållbar social och<br />
ekonomisk utveckling, med betoning på relationerna mellan ekosystems dynamik,<br />
förändring samt bakomliggande sociala och ekonomiska processer. Inom temat<br />
studeras tillgång och fördelning av naturresurser och ekosystemtjänster samt dess<br />
koppling till en ekologiskt hållbar samhällsutveckling. En viktig forskningsfråga inom<br />
temat är potentiella synergier eller motsättningar mellan olika aspekter av hållbar<br />
utveckling. Exempelvis kan en naturresursförvaltning som maximerar ekologisk<br />
hållbarhet ha ogynnsamma sociala och ekonomiska effekter för vissa grupper i<br />
samhället. Miljöfrågor och hållbar utveckling analyseras därmed även ur ett<br />
fördelnings-, makt- och genusperspektiv. En huvudinriktning inom miljö och<br />
utvecklingsforskningen är att kritiskt undersöka viktiga trender inom utvecklingsteori<br />
och praktik. Här ingår forskning om hur ”utveckling” formuleras, och av vem,<br />
följderna av ojämnlik maktfördelning, samt vilka roller som ges näringsliv, stater och<br />
civilsamhälle. En viktig uppgift i detta är att granska det till synes enkla och opolitiska<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
5
sätt som alternativa utvecklingsmål, såsom ökad självbestämmande på gräsrotsnivå,<br />
deltagande och företagande, har absorberats i förhärskande utvecklingsagendor. En<br />
målsättning med forskningen är att föreslå lösningar som kan användas i hållbar<br />
samhällsplanering.<br />
Södertörns högskola har en speciell satsning på forskning om miljövetenskapliga<br />
förvaltningsfrågor inom temat Environmental governance. Här studeras hur olika<br />
processer, strukturer och aktörer inom offentlig sektor, marknader och civilsamhälle<br />
samverkar och påverkar hur miljö- och naturresursfrågor beskrivs, kommuniceras<br />
och hanteras. Miljö- och naturresursfrågors komplexa, osäkra, gränsöverskridande<br />
och föränderliga karaktär skapar stora utmaningar. Traditionella styr- och<br />
organisationsformer är ofta dåligt anpassade till ekologiska systems gränser och<br />
dynamik liksom till miljöproblemens karaktär. Utvecklingen av så kallad ”multi-level<br />
governance” sker parallellt med att staters traditionella och självständiga<br />
förvaltningsförmåga alltmer ifrågasätts, vilket i synnerhet gäller inom miljöområdet.<br />
Utvecklingen av nya former av styrning och förvaltning innefattar en ökad betydelse<br />
av att olika typer av kunskaper (vetenskaplig såväl som lokal) sammanförs. Likaså<br />
fästs vikt vid kommunikation och samarbete mellan olika aktörer på lokal, regional<br />
och internationell nivå.<br />
Enskilda projekt vid högskolan är ofta kopplade till flera teman. Vi har till exempel<br />
projekt med detaljerade fallstudier av olika betydande miljöproblem som<br />
kemikalierisker, förlust av biologisk mångfald, övergödning och globaliseringen av<br />
livsmedelsproduktion. Inom dessa projekt används mång- och tvärvetenskapliga<br />
ansatser för att studera relationer och (brist på) samspel mellan ekosystem och<br />
samhällets organisering, samt mellan vetenskap och beslutsfattande.<br />
Miljövetenskap är nytt som ett självständigt område och dess mång- och<br />
tvärvetenskapliga ansatser är under snabb utveckling. Traditionellt har<br />
miljövetenskaplig forskning starkt dominerats av naturvetenskapliga forskningsfrågor.<br />
Södertörns högskola har tagit utmaningen att integrera naturvetenskapliga och<br />
samhällsvetenskapliga ansatser för att skapa ett modernt, tvär- och<br />
mångvetenskapligt område. Utvecklingen inom området drivs framåt både av<br />
inomvetenskapliga forskningsfrågor och av samhällsdebatten. Till stor del på grund<br />
av miljöfrågornas ökade betydelse i samhället har de miljörelaterade utbildningarna<br />
vid Södertörns högskola ett bra söktryck och tillgång till externa forskningsmedel får<br />
anses som god.<br />
Området och högskolans utbildningar<br />
Inom det miljövetenskapliga området finns flera starka utbildningar på kandidatnivå:<br />
miljö och utveckling, utveckling och internationellt samarbete, journalistik, människa<br />
och miljö, samt utbildningar baserade på fristående kurser i geografi, biologi och<br />
måltidskunskap.<br />
Miljö- och utvecklingsprogrammet med drygt 120 helårsstudenter startade 2001 och<br />
har haft en stabil studentrekrytering. Programmets tvärvetenskapliga profil är nära<br />
kopplad till högskolans miljövetenskapliga forskningsprofil. Det kombinerar förståelse<br />
och tillämpning av naturvetenskapliga (bl.a. ekologiska och naturgeografiska)<br />
kunskaper om jordens ekosystem och miljöförhållanden med kunskaper om hållbar<br />
samhällsutveckling innefattande bland annat statsvetenskapliga, kulturgeografiska<br />
och ekonomiska aspekter. Programmet är utformat för att ge en bred kompetens för<br />
miljö- och utvecklingsarbete i offentlig och privat sektor såväl i Sverige som i EU och<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
6
utvecklingsländer. Flera miljövetarstudenter från Södertörns högskola har även gått<br />
vidare till forskarutbildning både inom och utanför Sverige.<br />
Utveckling och internationellt samarbete har en starkare samhällsvetenskaplig och<br />
utvecklingsorienterad profil i nära samarbete med statsvetenskap och<br />
nationalekonomi vid högskolan. Programmet Journalistik, människa och miljö<br />
kombinerar en gedigen naturvetenskaplig grund med journalistik. Högskolan har även<br />
utbildning i miljövetenskap på magisternivå och from HT 2008 finns ett tvåårigt<br />
mastersprogram i miljövetenskap med namnet Environmental science,<br />
communication and decision making i samarbete med statsvetenskap och medie- och<br />
kommunikationsvetenskap. Dessutom ges enstaka kurser på avancerad nivå,<br />
Ecosystem management och Biodiversity and conservation, vilka för närvarande är<br />
under utveckling mot ytterligare masterprogram inom miljövetenskap för att bredda<br />
utbudet på masternivån.<br />
Anknytning till Södertörns högskolas Östersjö- och Östeuropaprofil<br />
Även om den miljövetenskapliga forskningen vid Södertörns högskola inte är (eller<br />
kommer att vara) begränsad till något geografiskt område har ett flertal<br />
forskningsprojekt en tydlig inriktning mot Östersjöregionen och Östersjön. Tillgången<br />
till möjlig forskningsfinansiering från Östersjöstiftelsen är en betydande drivkraft<br />
bakom denna geografiska tyngdpunkt. Betydelsefullt är också att en stor del av de<br />
anställda forskarna har en klar fokusering på miljöfrågor i Östersjöregionen i sin<br />
vetenskapliga kompetens och meritering. Östersjön och Östersjöregionen erbjuder<br />
mycket goda förutsättningar att studera och jämföra principiellt viktiga miljö- och<br />
utvecklingsfrågor och deras hantering på en internationell (Östersjö) nivå såväl som<br />
lokalt och regionalt i länder med olika förutsättningar, ambitioner och historia.<br />
Sedan 2005 har docent Michael Gilek arbetat 50 % med forskningssamordning vid<br />
CBEES (Centre for Baltic and East European Studies), ett center inom högskolan.<br />
Inom detta uppdrag har han utveckla forskningstemat Kunskap och hållbarhet<br />
(KnowSus). De övergripande målsättningarna har varit att (i) initiera och utveckla ny<br />
forskning, (ii) stärka samarbetet mellan forskare och doktorander verksamma på<br />
Södertörns högskola, samt (iii) stärka nationella och internationella forskningsnätverk<br />
kopplade till temat. KnowSus söker belysa den komplexa dynamiken mellan olika<br />
hållbarhetsaspekter (t.ex. miljö, hälsa, välfärd), samhällig förändring och kunskapsoch<br />
teknologiutveckling i Östersjöområdet. Det innebär att en betydande del av den<br />
forskning som ingår i det här beskrivna miljövetenskapliga området också ingår i<br />
temat Kunskap och hållbarhet. Ett av de mest betydelsefulla bidragen för<br />
miljövetenskap har varit temats förmåga att initiera och utveckla samarbete mellan<br />
olika starka forskargrupper över traditionella disciplinära gränser. En utvärdering som<br />
genomfördes under 2009 (Jönsson, C. 2009: Utvärdering av forskningsledarskapet<br />
vid CBEES, Södertörns högskola) visar också att temat genom olika aktiviteter<br />
(seminarier, workshops, konferenser, gästforskare/gästprofessorer, post-docs etc.)<br />
har resulterat i ett betydande antal nya forskningsprojekt och vetenskapliga<br />
publikationer, inte minst inom miljövetenskap. Till exempel, har flertalet av de<br />
externfinansierade projekt med Östersjöinriktning som erhållit finansiering 2008 och<br />
2009 (tabell 5) initierats och utvecklats inom ramen för KnowSus kollegiala<br />
workshops.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
7
Samverkan med det omgivande samhället<br />
Forskning och forskarutbildning inom området miljövetenskapliga studier är (som<br />
beskrivs ovan) inriktade mot att beskriva och förstå hur ekologiska och samhälleliga<br />
system och processer interagerar med varandra i frågor som rör miljö, naturresurser<br />
och hållbar utveckling. Inte minst handlar det om att förstå hur olika aktörer med<br />
olika intressen påverkar samhällets hantering av miljö och natur. Det innebär att en<br />
välutvecklad samverkan med omgivande samhälle inom forskarutbildning och<br />
forskning är en naturlig och viktig del i kvalitetssäkringen av verksamheten. I detta<br />
avsnitt beskriver vi hur Södertörns högskola arbetar för att stärka samverkan med<br />
omgivande samhället samt vilka viktiga samverkanskompetenser och aktiviteter som<br />
finns inom området miljövetenskapliga studier.<br />
Högskolan har som målsättning att vara ett internationellt erkänt kunskapscentrum<br />
med stark regional närvaro som är väl förankrat i samtiden. I syfte att stärka<br />
kunskapsutbytet mellan högskolans verksamheter och aktörer utanför akademin,<br />
medverkar vi aktivt i olika typer av nätverk. Vi samverkar vidare med myndigheter,<br />
organisationer och företag såväl regionalt, nationellt som internationellt. Vårt<br />
förhållningssätt är att samverkansuppgiften utgör en integrerad del av vår utbildning<br />
och forskning.<br />
Högskolans ledord mångvetenskap, mångkulturalitet och medborgerlig bildning är<br />
ledande även i vårt samverkansarbete. Vi menar att medborgerlig bildning är<br />
betydelsefull för alla människor, och försöker därför förena akademisk tradition med<br />
aktuella frågor i människors vardag och lokal kunskap. Vårt mångvetenskapliga<br />
arbetssätt innebär att komplexa frågor studeras utifrån olika ämnens erfarenhet och<br />
tradition. Att använda sig av mångkulturella perspektiv såsom t.ex. etnicitet, genus<br />
och socioekonomiska aspekter bidrar till en bredare analys, vilket ger ny och viktig<br />
samhällsrelevant kunskap. Ett dubbelriktat kunskapsutbyte med omgivningen bidrar<br />
till forskningsbaserad kunskapsutveckling, tillväxt och förnyelse i samhället.<br />
Målsättningen är att utveckla vår existerande samverkan och öka kunskapsutbytet<br />
med privata, offentliga och ideella aktörer.<br />
För att stimulera intresset för detta, har högskolans ledning under senare år bidragit<br />
med finansiellt stöd för ett drygt 20-tal forskningssamverkansprojekt. Några av dessa<br />
finns inom området miljövetenskapliga studier. Här kan nämnas till exempel<br />
projekten Kemikalier i textilier: hantering av miljö- och hälsorisker hos varor med<br />
komplicerade produktkedjor och Wrångebäck Sweden – en fallstudie för att samla<br />
know-how och stärka konkurrenskraften för producenter av traditionell ost. I det<br />
förstnämnda projektet sker en samverkan mellan Stockholms läns landsting,<br />
Naturskyddsföreningen och IKEA kring hur hantering och kommunikation av<br />
kemikalierisker kan underlättas för varor med komplicerade produktkedjor. I det<br />
senare projektet (Wrångebäck Sweden) sker samproduktion kunskap mellan<br />
Södertörns högskola, Hushållningssällskapet och Almnäs Bruk AB för att stärka<br />
konkurrenskraften för producenter av traditionell ost. Båda dessa projekt har efter<br />
det ursprungliga etableringsstödet från Södertörns högskola erhållit längre<br />
projektfinansiering via Östersjöstiftelsen (Kemikalier i textilier) och KK-stiftelsen<br />
(Wrångebäck Sweden).<br />
Flera andra pågående och avslutade forskningsprojekt inom området har en utpräglad<br />
inriktning mot samverkan med aktörer i det omgivande samhället. Projektet<br />
Environmental risk governance of the Baltic Sea (RISKGOV) är till stor del inriktat<br />
mot hur den praktiska hanteringen av miljörisker i regionen kan förbättras. Inom<br />
projektets ramar arrangeras under perioden 2009 till 2011 vidare en rad så kallade<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
8
undabordsamtal med viktiga nationella och internationella aktörer för att skapa<br />
förståelse kring problem och möjligheter till hantering av miljörisker i<br />
Östersjöregionen. Bland andra projekt med denna samverkansinriktning kan nämnas:<br />
Cholera outbreak and control – Ecological-sociological study of Vibrio cholerae in the<br />
WIO Region; Landsbygdsutveckling, traditionella varor, territorier och lokala<br />
produktionssystem på den svenska landsbygden; Environmental risks from ionising<br />
contaminants: assessment and management (ERICA) (se vidare tabell 5 för pågående<br />
projekt och bilaga e för avslutade projekt).<br />
En viktig del av högskolans samverkansuppdrag är att synliggöra den forskning som<br />
bedrivs och att på olika sätt nyttiggöra forskningens resultat. Forskarna och<br />
handledare inom området miljövetenskapliga studier deltar därför aktivt i<br />
samhällsdebatten genom artiklar i dagspress, medverkar regelbundet som<br />
experter/kommentatorer i tidningar, tv och radio, håller föreläsningar och/eller<br />
föredrag för en rad olika myndigheter, organisationer och företag, t.ex. prof. Kari<br />
Lehtilä, doc. Elinor Andrén, Michael Gilek, doc. Magnus Bostrom, fil. dr. Mona<br />
Petersson, fil. dr. Mikael Karlsson m.fl. Områdets forskare och handledare anlitas<br />
också kontinuerligt som lärare i skräddarsydda uppdragsutbildningar och kompetensutvecklingsaktiviteter<br />
för redan yrkesverksamma, liksom för olika utredningsuppdrag.<br />
Under höstterminen 2009 genomfördes en uppdragsutbildning i miljövetenskap för 14<br />
av Sveriges Radios journalister från bland andra Vetenskapsradion och Ekot. Tidigare<br />
utbildningar och expertföreläsningar har vänt sig mot konsultfirmor, myndigheter<br />
som Naturvårdsverket och intresseorganisationer som Naturskyddsföreningen och<br />
Svenska läkaresällskapet.<br />
Området miljövetenskapliga studier arbetar också aktivt med att stärka samverkan<br />
genom att arrangera rundabordsamtal, workshops och konferenser som syftar till att<br />
skapa kunskapsutbyte mellan olika aktörer inom akademi, intresseorganisationer<br />
samt privat och offentlig verksamhet. Framgångsrika exempel på sådana<br />
samverkansinriktade aktiviteter är de internationella konferenserna Change and<br />
sustainability in the Baltic Sea area (2006); Regulating chemical risks: science,<br />
politics and the media (2007) och Coping with uncertainty: a multidisciplinary<br />
research conference on risk governance in the Baltic Sea region. Dessa konferenser<br />
med finansiering från Östersjöstiftelsen, CBEES och Formas attraherade var och en<br />
cirka 80 internationella experter från akademi, offentlig och privat verksamhet samt<br />
intresseorganisationer för att diskutera frågor av relevans för forskning och<br />
forskarutbildning inom det miljövetenskapliga området.<br />
Ytterligare exempel på hur området bidrar till kunskapsutbyte med det omgivande<br />
samhället rör forskarnas medverkan som ledamöter och/eller experter i offentliga<br />
utredningar och andra former av nationella och internationella expertuppdrag. Under<br />
perioden 1997 till 2007 var docent Monica Hammer ledamot av Vetenskapliga rådet<br />
för biologisk mångfald och var en av 15 internationella experter som formulerade<br />
principerna för ekosystemansatsen inom ramen för konventionen för biologisk<br />
mångfald. Docent Björn Hassler har på konsultbasis deltagit i arbetet kring En<br />
utvecklad havsmiljöförvaltning (SOU 2008:48). Avslutningsvis kan nämnas att prof.<br />
Per Wramner och fil. dr Mikael Karlsson har haft en lång rad expert- och<br />
utredningsuppdrag. Mikael Karlsson har till exempel varit representant vid ett antal<br />
WTO, UNEP and EU ministermöten, samt fungerat som expert inom ett antal<br />
kommittéer inom Sverige och EU kopplade till kemikaliepolitik, miljö och<br />
klimatförändring, energi och miljö samt de svenska miljömålen. Professor Per<br />
Wramner har å sin sida deltagit som ordförande, särskild utredare eller ledamot i en<br />
lång rad statliga utredningar inom areella näringar, miljö och energi. Likaså har Per<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
9
Wramner utfört ett flertal utredningsuppdrag åt FAO, UNEP, UNIDO med flera FNorgan.<br />
För närvarande är Per Wramner också ordförande i Vetenskapliga rådet för<br />
biologisk mångfald, som är en direkt länk mellan forskningsvärlden och<br />
beslutsfattare.<br />
Inom grund- och masterutbildningen inbjuds återkommande gästföreläsare från<br />
näringsliv, myndigheter och intresseorganisationer, även innefattande alumni från<br />
högskolans egen miljövetenskapliga utbildningar. Det är troligt att detta kommer att<br />
gälla även för kommande kurser inom forskarutbildningen. Dessutom görs ett flertal<br />
examensarbeten i samverkan med myndigheter, företag och andra organisationer.<br />
För närvarande planerar vi för att inrätta praktikperioder inom våra<br />
utbildningsprogram på såväl grund- som masternivå. Högskolan samverkar med två<br />
gymnasieskolor i deras gymnasiala spetsutbildningar, Globala gymnasiet (Stockholm)<br />
samt Europaskolan (Strängnäs). Bland annat innebär samarbetet att högskolan<br />
erbjuder gymnasieeleverna att läsa kurser inom hållbar utveckling, utvecklings- och<br />
miljöfrågor. Forskare och handledare föreläser även ofta på andra gymnasieskolor i<br />
Stockholmsregionen och Mälardalen samt bidrar med presentationer till högskolans<br />
serie av öppna föreläsningar.<br />
Området miljövetenskapliga studier bidrar således till att stärka högskolans<br />
samverkansuppdrag, vilket kommer vara till nytta för doktorandernas<br />
omvärldskontakter och arbetslivsanknytning under sina studier på forskarnivå vid<br />
Södertörns högskola.<br />
3. HÖGSKOLANS KVALITETSARBETE<br />
Syftet med högskolans kvalitetsarbete är att säkerställa forskarutbildningens kvalitet<br />
och doktorandernas rättssäkerhet. Kvalitet för doktoranderna handlar framförallt om<br />
att det finns en levande akademisk miljö inom området med kompetenta forskare,<br />
seminarieverksamhet, möjligheter att delta i konferenser, internationellt utbyte,<br />
närhet till undervisning och samspel med det omgivande samhället. Allra viktigast för<br />
doktoranderna är relationerna till de egna handledarna, övriga doktorander inom<br />
området och delaktighet i en kvalificerad akademisk miljö. Därutöver är det<br />
nödvändigt med en god infrastruktur i form av arbetsplatser, datorer,<br />
biblioteksresurser etc.<br />
För varje enskild doktorand betyder det verksamhetsnära mest: handledare, seniora<br />
forskare, doktorandkollegor, seminarier etc. Att ta ansvar för forskarutbildningen<br />
innebär att högskolan skapar så goda institutionella förutsättningar som möjligt för<br />
denna verksamhet. I det ingår en stabil långsiktig finansiering, administrativa rutiner<br />
som är avpassade för verksamheten, en ändamålsenlig organisering, en<br />
forskningsmässigt högklassig infrastruktur samt att det finns ett regelverk som<br />
garanterar doktorandernas rättssäkerhet också vid sådana tillfällen när allt inte går<br />
som förväntat, exempelvis när en doktorand behöver byta handledare.<br />
Kvaliteten på en forskarutbildning handlar i hög grad om den forskarutbildningsmiljö<br />
som finns i ämnen och områden, handledarresurser, ekonomi och infrastruktur (vilket<br />
kommer att redovisas senare i ansökan). Syftet med detta avsnitt är att redovisa hur<br />
högskolan på ett systematiskt sätt säkerställer såväl kvaliteten i utbildningen som att<br />
doktoranderna behandlas rättssäkert. Det handlar om att utforma system som är<br />
ändamålsenliga och verksamhetsnära. Kvalitetsarbetet ska vara en integrerad del av<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
10
verksamheten och de dokument som tas fram, exempelvis individuella studieplaner,<br />
ska användas aktivt för att se att allt löper som det ska (eller inte gör det, och i så<br />
fall behöver åtgärdas).<br />
Tidigare erfarenheter<br />
Det finns vid högskolan omfattande erfarenheter av att bedriva forskarutbildning.<br />
Högskolan har under de senaste 7-8 åren haft ett hundratal doktorander, framförallt<br />
(men inte enbart) vid forskarskolan Baltic and East European Graduate School<br />
(BEEGS). Verksamheten vid BEEGS har hållit hög akademisk kvalitet, samtidigt som<br />
mycket har gjorts för att skapa en gynnsam studiesocial miljö. Detta har varit särskilt<br />
viktigt eftersom cirka hälften av doktoranderna vid forskarskolan har rekryterats från<br />
utlandet. Doktorander inom miljövetenskap har sedan 2006 organiserats inom den<br />
miljövetenskapliga forskarskolan Environmental Science and Development Graduate<br />
School (ESDGS). För närvarande är 18 doktorander kopplade till ESDGS (tabell 4).<br />
ESDGS har skött kontakterna med de antagande lärosätena, ansvarat för den<br />
vetenskapliga miljön genom att säkerställa god handledning och uppföljning för<br />
doktorander med arbetsplats på Södertörns högskola samt arrangerat ett högre<br />
seminarium, doktoranddagar och ett antal doktorandkurser. Högskolan har också<br />
andra erfarenheter bl.a. genom medverkan som partner i den Nationella<br />
forskarskolan i historia. Även om den nya situationen att självt ta ett samlat ansvar<br />
för forskarutbildningen ställer högskolan inför nya utmaningar, bär högskolan med sig<br />
och kommer att ha nytta av erfarenheterna av att under en följd av år ha härbärgerat<br />
en högkvalitativ akademisk miljö med ett stort antal doktorander.<br />
Högskolan har också stor generell erfarenhet av att arbeta med kvalitetsfrågor. Som i<br />
allt kvalitetsarbete krävs ett brett engagemang från alla inblandade: doktoranden<br />
(som har ett ansvar för sin egen utbildning), den enskilde handledaren,<br />
handledarkollektivet i ämnet och området, ämnes- och områdesstyrelser,<br />
fakultetsnämnden samt högskolans ledning. Kvalitetssäkring krävs också i alla delar<br />
av utbildningsprocessen: utlysning, antagning, kursverksamhet, löpande uppföljning<br />
av doktorandens framsteg, rutiner inför disputation, fortlöpande kvalitetsarbete i form<br />
av utvärderingar av kurser, tillsyn att det finns seminarieserier av hög kvalitet etc.<br />
Vi ska i det som följer redogöra för högskolans systematiska kvalitetsarbete när det<br />
gäller utbildningar på forskarnivå.<br />
Organisation för kvalitet<br />
Möjligheten att examinera egna doktorer har länge varit en högt prioriterad fråga för<br />
Södertörns högskola. Högskolan har sedan tidigare inrättat ett kvalitetsråd för att<br />
kontinuerligt arbeta med kvalitetssäkring av högskolans olika verksamhetsområden:<br />
forskning, utbildning och samverkan. Högskolestyrelsen beslutade i februari 2010 att<br />
inrätta en fakultetsnämnd vid högskolan, som en konsekvens av möjligheterna att<br />
inom områden erhålla examensrätt för doktorer. Syftet med fakultetsnämnden är att<br />
skapa bättre organisatoriska förutsättningar för att stärka verksamhet som skär över<br />
ämnesgränser, samt att utveckla ett långsiktigt hållbart kvalitetssäkringssystem för<br />
forskarutbildningen.<br />
Fakultetsnämnden kommer i händelse av att högskolan tilldelas examensrättigheter<br />
för forskarnivå att förvalta det författningsreglerade ansvaret för<br />
forskarutbildningsfrågor. Den organisatoriska ramen för kvalitetsarbetet kommer<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
11
således redan att vara på plats när verksamheten inom områdena initieras, vilket<br />
enligt plan sker under hösten 2010. Den delegationsordning som högskolan har valt<br />
utgår ifrån ett tydligt processperspektiv. Rektor ansvarar för att fastställa visioner,<br />
mål och övergripande strategier. Utifrån dessa ställningstaganden utformar<br />
fakultetsnämnden sina uppgifter.<br />
Fakultetsnämnden ska enligt plan tilldelas följande delegation av rektor i händelse av<br />
beviljade examinationsrättigheter:<br />
Ansvara för de frågor som särskilt angivits i författning<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Utifrån högskoleövergripande mål utveckla visioner, mål och strategier för<br />
forskarutbildning<br />
Utarbeta strategier för hur högskolans forskarutbildning ska bedrivas<br />
Kontinuerligt genomföra uppföljning, utvärdering och kvalitetsprövning av<br />
forskarutbildning utifrån gällande styrdokument<br />
Utifrån högskolans vision och mål om resursfördelning fördela medel för<br />
forskarutbildning<br />
Bereda ansökan om examensrättigheter utifrån förslag från institution<br />
Inom ramen för existerande avtal om forskarutbildning ansvara för frågor om<br />
utbildnings‐ och kursplaner<br />
Lämna förslag till examensregler.<br />
Den nyinrättade fakultetsnämnden får en nyckelroll när det gäller frågor om<br />
uppföljning och utvärdering, medan det innehållsmässiga ansvaret för<br />
forskarutbildningen kommer att finnas inom forskarutbildningsämnen och områden.<br />
Fakultetsnämndens proaktiva kvalitetsarbete handlar om att bedöma förutsättningarna<br />
för ett ämne att bedriva forskarutbildning som håller god kvalitet, men det<br />
handlar också om att säkerställa vilka grundläggande och gemensamma krav på hur<br />
forskarutbildning faktiskt ska bedrivas som ska finnas: från utlysning och antagning<br />
av doktorand till disputation. I Förslag till riktlinjer för forskarutbildning vid<br />
Södertörns högskola (bilaga b) finns ett förslag om hur ett sådant regelsystem<br />
kommer att se ut. Förslaget bygger i hög grad på erfarenheter från regleringen av<br />
andra forskarutbildningar som högskolan har varit inblandad i under de senaste åren.<br />
Det aktiva kvalitetssäkringsarbetet ska ske löpande inom ramen för ett treårigt<br />
uppföljningsprogram som årsvis fastställer vilka delar av fakultetsnämndens<br />
verksamhet inom utbildning, forskning och forskarutbildning som ska bli föremål för<br />
särskild granskning. Granskningen av forskarutbildningen kommer att omfatta hela<br />
utbildningsprocessen: såväl resultat, till exempel genomströmning och avhandlingars<br />
kvalitet, som områdenas tillämpning av lokala föreskrifter för utbildningen.<br />
Uppföljningen omfattar också de rapporteringar som löpande kommer att ske<br />
exempelvis av individuella studieplaner. Resultaten av dessa uppföljningar av<br />
verksamheten inom områdena ska årligen rapporteras till rektor.<br />
Det kommer att behövas en formell organisation knutet till de områden där<br />
examensrättigheter finns. Högskolan har i nuläget valt att inte standardisera hur<br />
arbetet ska fördelas mellan exempelvis de befintliga ämnesstyrelserna/ämneskollegierna,<br />
och de kommande områdesstyrelserna/områdeskollegierna.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
12
Verksamheterna inom områdena bör kunna organiseras på olika sätt efter områdets<br />
egna förutsättningar. Gemensamt är att det ska finnas en områdesstyrelse, dvs. ett<br />
ansvarigt organ med beslutsrätt i vissa frågor och med representanter för<br />
doktoranderna. Rektor kommer att fastställa en arbetsordning för styrelsen och dess<br />
ordförande (en studierektor). Fakultetsnämnden ansvarar sedan för att granska<br />
verksamhetens kvalitet.<br />
För den enskilde doktoranden utgör fakultetsnämnden, genom sitt ansvar för<br />
uppföljning och utvärdering, en garant för en forskarutbildning med hög kvalitet. Om<br />
problem uppstår, exempelvis med handledare, finns det också reglerande system<br />
som skapar goda förutsättningar att uppmärksamma och åtgärda problemen (se<br />
nedan). En stor del av arbetet när de gäller antagning, frågor om handledare,<br />
studieplaner, finansieringsplaner och kursplaner kommer i praktiken att hanteras på<br />
områdes- och ämnesnivå. Fakultetsnämnden ska skapa rutiner för att detta arbete<br />
sker på ett sätt som garanterar både kvalitet och rättssäkerhet.<br />
Det är inte möjligt att exakt förutsäga hur fakultetsnämnden kommer att organisera<br />
sitt arbete, exempelvis vilka frågor som kan komma att delegeras. Nämnden, och de<br />
organ som nämnden kommer att delegera uppgifter till, kommer att ha ett kansli<br />
(utbildnings- och forskningskansliet) till sitt förfogande med uppgift att se till att<br />
rutiner gällande antagning, studietid, studiefinansiering, tillgodoräknanden etc.<br />
upprätthålls. Det är utomordentligt viktigt att det finns en kvalificerad<br />
tjänstemannastab som ser till att utlysningar, antagningar liksom den löpande<br />
hanteringen av forskarutbildningen sker på ett öppet och kompetent sätt.<br />
Vi övergår nu till att redogöra för hur högskolan kommer att hantera vissa specifika<br />
frågor som är kopplade till forskarutbildningens kvalitet.<br />
Anordnande och avveckling av forskarutbildningar<br />
Inom det område där rättigheter beviljas kommer högskolan att kunna bestämma om<br />
ändringar gällande en forskarutbildnings uppläggning och innehåll. Högskolan<br />
kommer också att kunna besluta om att inrätta nya forskarutbildningsämnen, inom<br />
ett beviljat område. Det förutsätter ett fungerande kvalitetsarbete. Villkoren för att<br />
inrätta nya forskarutbildningsämnen inom ett beviljat område är att utbildningen kan<br />
bedrivas på en hög vetenskaplig nivå, och att doktorandernas krav kommer att kunna<br />
tillgodoses.<br />
Enligt de förslag till riktlinjer som har diskuterats och förankrats i högskoleledning,<br />
kvalitetsråd och andra akademiska organ ska vissa förutsättningar vara uppfyllda för<br />
att utbildning på forskarnivå ska kunna anordnas inom ett ämne. Det ska finnas:<br />
rättigheter att utfärda examen på avancerad nivå; minst fyra disputerade lärare<br />
varav minst en professor och två docenter; en aktiv forskarmiljö med ett etablerat<br />
högre seminarium; erfarenhet av att handleda uppsatser på avancerad nivå; och det<br />
ska finnas doktorander i miljön.<br />
Detta är de minimikrav som ett forskarutbildningsämne ska leva upp till. Till detta<br />
kommer också en bedömning av att forskarutbildningsämnet i fråga tillsammans med<br />
andra ämnen kan bidra till att utveckla kunskapsfältet, och att det finns<br />
synergieffekter inom området. Forskarutbildningsämnet ska tillsammans med de<br />
andra ämnena utgöra en trovärdig vetenskaplig helhet där delarna stödjer helheten<br />
och varandra. I princip kommer samma kriterier som Högskoleverket har formulerat<br />
att användas i bedömningen när det gäller inrättandet av nya<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
13
forskarutbildningsämnen. Beslut om inrättande av forskarutbildningsämne inom<br />
område som har rätt att utfärda doktorsexamen fattas av fakultetsnämnden.<br />
Löpande kommer högskolan också att se till att de kvalitetskrav som vi nu initialt<br />
anser vara tillgodosedda, också kommer att upprätthållas i framtiden. Högskolan<br />
garanterar att det kommer att finnas förutsättningar att skapa en levande akademisk<br />
miljö inom områden där rättigheter finns, bl.a. med tillräckligt antal handledare och<br />
doktorander. Man kan tänka sig situationer där enskilda forskarutbildningsämnen av<br />
olika skäl inte förmår leva upp till de krav som finns antingen i högskoleverkets<br />
anvisningar eller i högskolans riktlinjer. Att områdena (enligt den modell som<br />
redovisades ovan) varje år återrapporterar till nämnden om verksamheten gör det<br />
möjligt att fånga upp och åtgärda sådana situationer. Fakultetsnämnden kommer i<br />
förekommande fall att besluta om att avveckla forskarutbildningar.<br />
Allmän studieplan och individuella studieplaner<br />
Den allmänna studieplanen är ett kontrakt mellan myndigheten och den antagna<br />
doktoranden som formellt träder i kraft vid antagningstillfället. Studieplanen, som<br />
fastställs av fakultetsnämnden för varje enskilt forskarutbildningsämne, reglerar de<br />
övergripande målen för den aktuella utbildningen, vilka behörighetsvillkor och<br />
förkunskapskrav som krävs för antagning, hur antagning och urval av sökande<br />
genomförs i praktiken, utbildningens huvudsakliga innehåll och uppläggning, principer<br />
för tilldelning av handledarresurser samt regler för examination.<br />
Högskolan betraktar den allmänna studieplanen som ett centralt verktyg i<br />
kvalitetssäkringsarbetet. Den tillhandahåller väsentlig information om vilka krav den<br />
studerande har rätt att ställa på ett forskarutbildningsämne och på högskolan centralt<br />
samt hur frågor om utlysning, urval och antagning genomförs för att garantera den<br />
sökandes rättssäkerhet. Den ger respektive forskarutbildningsämne stöd för att<br />
internt upprätthålla god kvalitet beträffande till exempel handledarkompetens,<br />
genomströmningsgrad och kursplanearbete. För såväl fakultetsnämnden som berörda<br />
institutioner ger den allmänna studieplanen reella förutsättningar för en kontinuerlig<br />
uppföljning av att mål och regler tillämpas fullt ut, dels för att examensmålen de<br />
facto nås i samtliga utbildningar, dels för att värna rättssäkerheten för den enskilde<br />
doktoranden i olika faser av utbildningen.<br />
Också den individuella studieplanen är ett viktigt dokument i kvalitetssäkringen. En<br />
sådan ska upprättas för varje enskild doktorand i samband med antagningen och<br />
fastställas av fakultetsnämnden senast tre månader därefter. Den individuella<br />
studieplanen är en formellt bindande överenskommelse mellan handledare och<br />
doktorand om hur studietiden ska disponeras för olika typer av aktiviteter:<br />
kursläsning, materialinsamling, avhandlingsförfattande, konferensdeltagande med<br />
mera. Den följs upp en gång per termin genom att doktorand och handledare<br />
gemensamt informerar fakultetsnämnden om hur utbildningen framskrider genom att<br />
lämna in en redovisning för avslutad termin och detaljplan för den kommande.<br />
Huvudhandledaren har ansvar för detta. Reviderade individuella studieplaner<br />
godkänns och fastställs av fakultetsnämnden.<br />
Upprättandet av den individuella studieplanen och, i synnerhet, den terminsvisa<br />
uppföljningen är ett viktigt inslag i kvalitetssäkringen av forskarutbildningen. Här ges<br />
fortlöpande tillfälle för både doktorand och handledare att överväga hur arbetet<br />
fortskrider och i vilken grad planerade delmål har uppnåtts. Det kan finnas många<br />
skäl som gör att planer inte kan följas. Det viktiga är att på ett regelbundet och<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
14
systematiskt sätt resonera om vilka konsekvenser som detta kan komma att få, och<br />
att genomföra åtgärder för att komma tillrätta med problemen. En revidering kan ge<br />
en viktig signal om att det behövs stödjande åtgärder för att ett avhandlingsprojekt<br />
ska kunna slutföras på tillfredsställande sätt.<br />
Sammanfattning av kvalitetsarbetet<br />
Vi vet att de flesta doktorander är nöjda med sin forskarutbildning. De problem som<br />
generellt har uppmärksammats om brister gällande doktorandernas introduktion,<br />
information, tillgång till arbetsplatser etc. har vi inte haft vid högskolan. Alla doktorander<br />
vid forskarskolorna BEEGS och ESDGS har exempelvis en god studiesocial miljö<br />
(inklusive en arbetsplats) och får en omfattande introduktion med information om<br />
vilka rättigheter och skyldigheter som föreligger. Vi kommer i framtiden att bygga<br />
vidare på de erfarenheter som har gjorts vid högskolan. En stor andel av expansionen<br />
av antalet doktorander kommer att ske genom att forskarskolan BEEGS växer från 40<br />
till 56 doktorander. Här kommer även de omfattande erfarenheterna av högkvalitativ<br />
forskarutbildning från den miljövetenskapliga forskarskolan ESDGS att tas till vara.<br />
Därmed ökar dessutom möjligheten att skapa synergier över traditionella<br />
ämnesgränser, både inom och mellan de planerade forskarutbildningsområdena.<br />
En annan faktor som är betydelsefull för doktoranden – och en viktig kvalitetsaspekt -<br />
är medinflytandet över utbildningen. I alla beslutande organ vid högskolan finns<br />
doktorander representerade: högskolestyrelse, fakultetsnämnd, institutions-, ämnessamt<br />
områdesstyrelser. Bruket av doktorandkollegier inom områdena kommer också<br />
att kunna bidra till att öka det kollektiva ansvaret för utbildningen hos doktoranderna.<br />
Centralt för en framgångsrik forskarutbildning är relationen till handledarna. För de<br />
flesta doktorander har handledningen fungerat bra, och vi tror att bruket av<br />
handledarkollegier inom områdena ytterligare kan bidra positivt. Möjligheter öppnas<br />
för att fler ska känna ett ökat ansvar för enskilda doktorander, vilket dels kan öka<br />
kvaliteten i verksamheten (mångfacetterade synpunkter och infallsvinklar på<br />
doktorandens arbete), dels kan öppna för att det blir enklare (mindre dramatiskt) att<br />
byta handledare i de fall där det visar sig nödvändigt. Ytterligare ett sätt att öka<br />
kvaliteten i handledningen är de obligatoriska krav som finns när det gäller<br />
handledarutbildning.<br />
Det är viktigt att tillförsäkra den enskilde doktoranden de rättigheter som han eller<br />
hon har, men det är också viktigt att ställa krav på doktoranden. Den som har blivit<br />
antagen till en finansierad forskarutbildning är skyldig dels att genomföra den egna<br />
utbildningen på ett så bra sätt som möjligt, dels att bidra till att förbättra kvaliteten<br />
på utbildningen också till fromma för andra. Genom kollegierna (bl.a. samtalen<br />
mellan handledare) skapar områdesmiljöerna goda förutsättningar att rikta tydliga<br />
och realistiska krav mot doktoranderna, vilket gör att doktoranderna ges möjligheter<br />
att ta ett ökat ansvar för sin egen utbildning.<br />
För en enskild doktorand är det viktiga dels den nära verksamheten i form av<br />
doktorandkollegor, handledare, aktiva seminarier och seniora kollegor, dels att det<br />
finns en infrastruktur (inklusive arbetsplats) och en studiesocial miljö som befrämjar<br />
utbildningen. Runt detta finns ett institutionellt ramverk: en stabil och långsiktig<br />
finansiering; en ändamålsenlig organisering; och regler som garanterar rättssäkerhet<br />
och likabehandling. På detta sätt byggs högskolans system för att säkra kvaliteten.<br />
Mål, riktlinjer och delegationsordningar fyller viktiga funktioner, men avgörande är att<br />
det finns en akademisk kultur som gagnar kritiskt och kreativt tänkande. Södertörns<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
15
högskola har byggt en sådan miljö och står väl rustad att på egen hand bedriva<br />
forskarutbildning.<br />
4. FORSKARUTBILDNINGSMILJÖ<br />
Vi redogör här för den forskningsverksamhet som finns inom miljövetenskap på<br />
Södertörns högskola. Vi börjar med att sammanfatta de handledarresurser som finns.<br />
Vi beskriver den pågående forskningens vetenskapliga inriktning, bredd och kvalitet.<br />
Vidare redogör vi för den tänkta uppläggningen av utbildningen, doktorandrekrytering<br />
och doktorandens möjlighet att bedriva forskarstudier i en kreativ miljö. Vi avslutar<br />
med att beskriva forskarutbildningen inom miljövetenskap, anknytning till yrkesliv<br />
och omgivande samhälle, samt internationalisering.<br />
Handledarresurser<br />
<strong>Forsknings</strong>miljön inom miljövetenskapliga studier, en av högskolans starka<br />
forskningsmiljöer, har en bred akademisk sammansättning av lärare och forskare.<br />
Inom forskningsmiljön finns ett handledarkollegium bestående av 21 seniora forskare,<br />
varav sju är kvinnor (tabell 1), med ämnesmässig bakgrund inom bland annat<br />
naturresurshushållning, naturgeografi, ekologi, biologi, statsvetenskap, sociologi,<br />
kulturgeografi och ekonomisk historia. Flertalet har gedigen erfarenhet från mångoch<br />
tvärvetenskapliga projekt. Denna bas i handledarresursen består av fyra<br />
professorer och elva docenter med omfattande erfarenhet av handledning inom<br />
forskarutbildning samt därutöver sex lektorer (bilaga e). Ytterligare forskare och<br />
lärare kopplade till forskningsmiljön utgörs av tio disputerade forskare (många med<br />
betydande erfarenhet av handledning och forskarutbildning) med tidsbegränsad<br />
anställning inom till exempel forskningsprojekt (tabell 2, bilaga g). Det planeras<br />
ytterligare rekryteringar av forskande lärare inom området under 2010. Alla<br />
handledare har genomgått handledarutbildning eller bedöms inneha motsvarande<br />
kompetens.<br />
På Institutionen för livsvetenskaper finns en tradition där de flesta seniora forskare<br />
inom kollegiet har en forskargrupp som kan inkludera doktorander, post-docs,<br />
masterstuderande och gästforskare. Handledare, doktorander samt masterstudenter<br />
finner en gemensam plattform för samarbete i forskarskolan Environmental Sciences<br />
and Development Graduate School, ESDGS där för närvarande 18 doktorander är<br />
inskrivna (tabell 4). Forskarstuderande kommer att tilldelas en huvudhandledare<br />
samt en eller flera biträdande handledare för att säkerställa handledningskompetens<br />
inom både det specifika avhandlingsområdet samt inom den vidare<br />
miljövetenskapliga kontexten. Detta är inte minst viktigt i de relativt vanliga fall när<br />
avhandlingsarbetet ingår i ett externfinansierat forskningsprojekt (se avsnitt 6).<br />
Huvudhandledaren ska vara professor eller en docentkompetent forskare samt ha<br />
genomgått relevant handledarutbildning och de biträdande handledarna ska vara<br />
disputerade forskare. Minst en av handledarna, i normalfallet huvudhandledaren, bör<br />
vara anställd vid Södertörns högskola. De handledare som är verksamma vid<br />
samverkande lärosäte kommer att erbjudas tillträde till det miljövetenskapliga<br />
områdets handledarkollegium. Huvudhandledare och biträdande handledare utses av<br />
fakultetsnämnden efter förslag från styrelsen för det miljövetenskapliga området.<br />
Det bör nämnas att handledarkollegiet, som anges i tabell 1, är avgränsad till<br />
Institutionen för livsvetenskaper, som främst organiserar högskolans<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
16
miljövetenskapliga forskning och undervisning. Miljövetenskaplig forskning bedrivs<br />
dock i forskargrupper med samarbete över ämnes- och områdesgränser. Flera<br />
samarbetspartners med professors- och docentkompetens vid högskolan är även<br />
aktiva i andra områden som ansöker om rätten att utfärda examen på forskarnivå, till<br />
exempel i ämnena statsvetenskap, företagsekonomi samt medie- och<br />
kommunikationsvetenskap. Det är troligt att denna vidare handledarresurs kommer<br />
att delta i handledningen av kommande doktorander inom det miljövetenskapliga<br />
området (t.ex. som biträdande handledare).<br />
Miljövetenskapens forskningsinriktning och vetenskapliga bredd<br />
Miljövetenskaplig forskning fokuserar i första hand olika former av interaktion mellan<br />
samhälleliga och ekologiska system och processer, inklusive geokemiska<br />
förutsättningar och förhållanden. Primära syften är att öka vår kunskap om dessa<br />
olika slag av interaktion, men även att öka förståelsen av förutsättningar för<br />
ekologisk, ekonomisk och social hållbar utveckling. Eftersom studier av interaktion<br />
mellan sociala och ekologiska system och processer, exempelvis nyttjandet av<br />
naturresurser och ekosystemtjänster, är ämnesövergripande, krävs ofta en bred och<br />
mångvetenskaplig ansats. Det bör samtidigt betonas att i takt med att den<br />
miljövetenskapliga forskningen utvecklas, antar forskningsfältet allt mer formen av<br />
ett eget ämne. De metoder och metodologier som hämtats från andra ämnen, och<br />
funnits vara mest användbara för att öka förståelsen av centrala miljöproblem och<br />
förhållanden, integreras och ett miljövetenskapligt akademiskt ämne etableras<br />
därmed.<br />
Den miljövetenskapliga verksamheten på Södertörns högskola ger starka<br />
förutsättningar för en avancerad miljövetenskaplig forskning av hög kvalitet.<br />
Södertörns högskola har en stor potential att erbjuda en unik miljövetenskaplig<br />
forskarutbildning som vilar på redan etablerad forskning och doktorandutbildning<br />
kring miljöförvaltning och miljöpolitik (tema Environmental governance), om<br />
ekologiska processer i ekosystem och deras förändringar knutna till miljö- eller<br />
hälsoproblem (tema Miljöförändringar och ekologiska processer) och om den hållbara<br />
utvecklingens olika dimensioner (tema Miljö och utveckling). Det mångvetenskapliga,<br />
fakultetsöverskridande masterprogrammet Environmental science, communication<br />
and decision making knyter an direkt till pågående forskning inom Institutionen för<br />
livsvetenskaper, Institutionen för samhällsvetenskaper och Institutionen för media<br />
och kommunikation.<br />
Forskningen inom Miljö och utveckling kan ha ett lokalt, regionalt och globalt<br />
perspektiv. Den inkluderar studier kring nyttjandet av naturresurser och hur därtill<br />
relaterade konflikter uppstår, eller undviks beroende på olika formella och informella<br />
institutionella arrangemang. Pågående forskning undersöker bland annat olika former<br />
av lokalt baserad naturresursförvaltning, såsom skogsbevarande interventioner i<br />
utvecklingsländer, för att bättre förstå hur de olika projekten blir till, designas och<br />
implementeras. Relevanta teoretiska perspektiv och praktiska erfarenheter runt lokalt<br />
baserad naturresursförvaltning används för att undersöka hur specifika projekt i<br />
praktiken formas och påverkas under det att olika aktörer och intressegrupper<br />
kommer in i bilden. Särskilt fokus ges hållbarheten av standardiserade former av<br />
bevarande interventioner, speciellt då de stöds av förenklade antaganden av vad som<br />
i praktiken är mer komplexa relationer mellan samhälle och miljö (Studies of CBNRM<br />
interventions of forest based conservation on Zanzibar; Co-management challenges<br />
in the Lake Victoria fisheries). Andra mångvetenskapliga internationella<br />
forskningssamarbeten som inbegriper akademi, offentlig sektor samt lokalt samhälle<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
17
och som är både miljö- och samhällsorienterade har ett starkt miljö-hälso- och<br />
utvecklingsperspektiv (Cholera outbreak and control – Ecological-sociological study of<br />
Vibrio cholerae in the WIO Region) eller historiskt utvecklingsperspektiv<br />
(Landsbygdsutveckling, traditionella varor, territorier och lokala produktionssystem<br />
på den svenska landsbygden; Bland getter och kor. Lokala produktionssystem<br />
mervärdeostar i Europa).<br />
Det mycket väletablerade forskningssamarbetet inom miljö och utveckling med<br />
forskare i Tanzania inkluderar ett antal Sida-finansierade projekt som till viss del<br />
även finansierat Södertörndoktorander. En av de större forskningssatsningarna från<br />
Sida är det bilaterala programmet i marinvetenskap för att förstärka marin<br />
forskningskapacitet i Tanzania och Östafrika. Målet är en strategisk forskning av<br />
kvalitet om hållbar naturresurshushållning samt förbättrad miljö och hälsa inom<br />
ramen för nationell fattigdomsminskning. Från 2010 är Institutionen för<br />
livsvetenskaper en av de tre svenska samarbetspartners (tillsammans med Botaniska<br />
institutionen vid Stockholms universitet och Centre for Image Analysis vid Uppsala<br />
universitet) som samarbetar med Institute of Marine Sciences (IMS) och Faculty of<br />
Aquatic Sciences and Technology på University of Dar es Salaam i Tanzania i det<br />
Sida-bilaterala programmet Consolidation of marine science and technology research<br />
capacity for improving resilience to global climate change, aquaculture for poverty<br />
reduction and resource management.<br />
Inom temat ryms även andra forskningsprojekt med svenskt fokus. Exempelvis finns<br />
det projekt med frågeställningar kring olika aspekter av samhällsplaneringsprocesser<br />
i urban miljö, med utgångspunkt i ekologisk, social, kulturell och ekonomisk hållbar<br />
utveckling (Funktionsomvandling av hamnområden och kustnära industriområden i<br />
Sverige ur ett hållbarhetsperspektiv). Inom detta projekt studeras hur<br />
naturgeografiska processer beaktas inom samhällsplanering och förvaltning på olika<br />
skalnivåer.<br />
Det mer nystartade temat Environmental governance innefattar forskningsprojekt<br />
inriktade mot hur centrala frågeställningar kring miljö, risker och hållbarhet<br />
samhälleligt hanteras. Från att tidigare ha varit präglad av ett top-down-perspektiv<br />
och command and control, kännetecknas den moderna hanteringen i hög<br />
utsträckning av komplexa horisontella strukturer på olika skalnivåer som inbegriper<br />
såväl offentliga aktörer som företrädare för det civila samhället (exempelvis projektet<br />
Den försummade dimensionen). <strong>Forsknings</strong>programmet RISKGOV - Environmental<br />
risk governance of the Baltic Sea utgör en betydande del av detta tema och<br />
inbegriper nära samarbete med partners i Finland, Tyskland och Polen. Den<br />
övergripande målsättningen inom RISKGOV är att beskriva hur betydande miljörisker<br />
för Östersjöns ekosystem som kemikalier, övergödning med mera bedöms, hanteras<br />
och kommuniceras i Östersjöregionen samt med denna beskrivning som bas ta fram<br />
rekommendationer möjliga förbättringar. Ett annat projekt inom detta tema studerar<br />
utmaningar vid hantering av miljö- och hälsorisker som uppstår som en följd av<br />
globala och komplexa produktkedjor (Chemicals in textiles. Managing environmental<br />
and health risks from products with complex product chains). Inom projektet<br />
Ecosystems as common pool resources – implications for building sustainable water<br />
management institutions in the Baltic Sea Region med expertis inom bl.a.<br />
miljöekonomi, mark och vattenplanering, geografi och naturresurshushållning,<br />
analyseras vattenförvaltning utifrån ett integrerat ecosystem management perspektiv<br />
där den pågående implementeringen av EUs ramdirektiv för vatten (WFD) utgör en<br />
central fallstudie. Inom projektet the The missing pillar: Incorporating the social<br />
dimension in transnational sustainability projects studerars hur sociala och ekologiska<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
18
hållbarhetsaspekter integreras. Vikten av mångvetenskaplig ansats i forskning om<br />
miljöförvaltning och regionalt miljösamarbete är även tydligt i projekten<br />
Environmental governance och Ecosystems as common pool resources.<br />
Den biologiska mångfaldens betydelse för ekosystems funktioner och dess ekologiska<br />
anpassning till Miljöförändringar och ekologiska processer är en av Södertörns<br />
högskolas starka forskningsinriktningar. Här ingår forskning om hur<br />
ekosystemförändringar, exempelvis förorening och eutrofiering av Östersjön,<br />
påverkar olika ekosystemtjänster (Ecological effects of hydrophobic organic<br />
compounds; Anaerobic ammonia oxidation (anammox): a proposed missing piece in<br />
the Baltic Sea nitrogen cycle) och hur föroreningar påverkar fiskars reproduktion<br />
(Impact of pesticides on Baltic Salmon). Forskning för en hållbar restaurering av<br />
förorenad miljö innefattar flera samarbetsprojekt (EU-projektet Metaexplore, ett<br />
internationellt konsortium av ledande forskare i mikrobiell ekologi och småföretag).<br />
Inom en del av de ekologiska tillämpningarna betonas betydelsen av att studera<br />
pågående evolutionära processer och organismsamhällets möjligheter till anpassning<br />
och förändring i naturen med hjälp av molekylär ekologi. Molekylära metoder<br />
används i biodiversitetsforskning bland annat i projekt som studerar TBE-virusets<br />
genetiska mångfald i Östersjöområdet, för att utveckla ett effektivt vaccin, eller<br />
utröner fiskars och korallers genetisk populationsstruktur i marina reservat längs<br />
Östafrikakusten (Genetic connectivity of fish populations). Ytterligare forskning om<br />
biologisk mångfald behandlar landskapsstrukturens påverkan på mångfalden och<br />
användning av bevarandebiologiska forskningsresultat och metoder i<br />
bevarandeförvaltning samt hur skogsbrukets båda mål om biologisk mångfald och<br />
virkesproduktion kan kombineras. Geovetenskaplig forskning använder<br />
biostratigrafiska och geokemiska metoder för att studera sedimentarkiv med syfte att<br />
tolka ett områdes klimat och miljöhistoria. För att kunna förutse framtida respons på<br />
klimatförändringar i Östersjöns ekosystem är det angeläget att förstå hur systemen<br />
fungerat och anpassat sig till historiska förändringar innan människan påverkade.<br />
Aktuella forskningsfrågeställningar är hur Östersjöns syrefria bottnar tidigare<br />
återhämtat sig, att särskilja effekterna av klimat kontra antropogen påverkan samt<br />
att rekonstruera och kvantifiera bakgrundsvärden för näringsämnen i Östersjöns<br />
kustzon.<br />
Inom Institutionen för livsvetenskaper finns även ett samarbetsorgan, Coastal<br />
Management Research Centre (Comrec), för forskning och utbildning som rör<br />
integrerad kustförvaltning i framförallt utvecklingsländer finansierat av Sida och i<br />
samarbete med Wiomsa (Western Indian Ocean Marine Science Association baserad i<br />
Tanzania) och Institutionen för systemekologi vid Stockholms universitet.<br />
Miljövetenskap har alltså ett antal pågående forskningsprojekt varav ett flertal har ett<br />
brett mång- och tvärvetenskapligt fokus medan andra projekt angriper viktiga mer<br />
specialiserade frågeställningar inom det miljövetenskapliga området. Det innebär att<br />
den planerade forskarutbildningen kommer att etableras i en kreativ och produktiv<br />
forskningsmiljö som erbjuder goda möjligheter för de forskarstuderande att bygga<br />
både en bred och fördjupad förståelse av centrala frågeställningar inom<br />
miljövetenskap samt miljövetenskaplig forskningsmetodik.<br />
<strong>Forsknings</strong>produktion<br />
<strong>Forsknings</strong>produktionens kvalitet är viktig för att lyckas generera nya<br />
forskningsanslag inom miljövetenskap, disseminera forskningsresultaten<br />
internationellt, samt för att bygga en kunskapsplattform för blivande doktorander.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
19
Som beskrivs i föregående stycke, finns det ett stort antal pågående<br />
forskningsprojekt inom det miljövetenskapliga området (se även tabell 5). Dessa<br />
projekt har alla erhållit extern finansiering från Östersjöstiftelsen, forskningsråd, EU<br />
mm via konkurrensutsatta öppna utlysningar. Antalet externa forskningsprojekt har<br />
också ökat under perioden 2005 till 2010. Vidare är produktionen av vetenskapliga<br />
publikationer omfångsrik och högkvalitativ vilket framgår av den samlade<br />
publikationslistan för handledare/forskare inom miljövetenskap under de senaste 10<br />
åren (bilaga f och h). Här framgår det att ett stort antal vetenskapliga artiklar och<br />
vetenskapliga böcker har publicerats (inte sällan i tidskrifter och av förlag med hög<br />
vetenskaplig renommé). Sammantaget menar vi att den befintliga<br />
forskarkompetensen, forskningen, samt forskningsproduktionen inom miljövetenskap<br />
innebär att forskningen inom området bedrivs på en internationellt hög vetenskaplig<br />
nivå. Det innebär att den planerade forskarutbildningen har en mycket god<br />
forskningsbas och forskningskompetens att utgå från i sin vidare utveckling.<br />
Kreativ miljö<br />
Miljövetenskapliga studier på Södertörns högskola har redan idag en internationellt<br />
aktiv och nytänkande akademisk miljö med en stor bredd av forskningsinriktningar.<br />
Under det att ämnet miljövetenskap byggts upp har särskilt fokus lagts på att främja<br />
utvecklingen av ett nära kollegialt nätverk med lärarlag. Närheten i nätverket innebär<br />
spännande möjligheter att utveckla ett gemensamt forskarspråk för att formulera och<br />
klargöra intressanta och angelägna problemställningar, att bedriva gemensamma<br />
forskningsprojekt, samt att vidareutveckla mångvetenskapliga grund- och<br />
masterutbildningar inom det miljövetenskapliga området. Dessutom är<br />
forskargrupperna placerade utan ämnesuppdelning. Sammantaget främjar dessa<br />
faktorer nätverkande och skapar en kreativ miljö för alla forskarstuderande.<br />
Inom det miljövetenskapliga området på Södertörns högskola finns ett brett<br />
samarbete med nationella och internationella forskargrupper och ett antal<br />
forskningsprojekt med internationella finansiärer, där nuvarande och blivande<br />
doktorander har en möjlighet att samverka (se avsnitten om samarbete och<br />
internationalisering nedan). Forskarskolan Environmental Sciences and Development<br />
Graduate School (ESDGS) har, i samarbete med forskningscentrumet Centre for<br />
Baltic and East European Studies (CBEES), varit drivande i att anordna ett flertal<br />
konferenser och symposier där nuvarande doktorander aktivt deltagit i<br />
forskningsdiskussioner med nationellt och internationellt etablerade forskare.<br />
Framtida doktorander kommer att få samma möjlighet.<br />
Doktorandernas forskningsarbete är inom området organiserat i forskningsgrupper.<br />
Vanligen ingår doktorandprojektet i ett större projekt där seniora forskare och<br />
doktorander samarbetar (där även post-docs och masterstudenter kan ingå).<br />
Doktorandhandledningen ingår då i ett större sammanhang där doktorander på ett<br />
naturligt sätt får tillgång till forskarnas kompetens i ämneskunskaper, metodologi,<br />
praktiskt forskningsarbete och nätverk. Doktoranderna är alltså direkt integrerade i<br />
forskarområdet miljövetenskap. Merparten av avhandlingarna inom området är<br />
sammanläggningsavhandlingar med flera originalartiklar och en kappa. Det är vanligt<br />
att några av artiklarna skrivs i samarbete med handledare och andra seniora<br />
forskare, vilket ger doktoranderna goda möjligheter till inlärning av forskningsarbete.<br />
Den miljövetenskapligt inriktade forskarskolan (ESDGS), som har funnits sedan 2006,<br />
är en av de viktiga plattformarna för samspel mellan doktorander inom<br />
miljövetenskap, övriga doktorander inom Institutionen för livsvetenskaper, samt<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
20
handledare. Det finns alltså en stark organisatorisk bas för<br />
forskarutbildningsverksamhet inom miljövetenskap. Det innebär att även om<br />
inrättandet av en övergripande fakultetsnämnd (avsnitt 3 och bilaga b) vid högskolan<br />
kan komma att leda till en viss omorganisation av det miljövetenskapliga områdets<br />
styrfunktioner finns både organisatorisk och praktisk erfarenhet av att driva<br />
högkvalitativ forskarutbildning inom miljövetenskap. Exempel på kvalitetsdrivande<br />
aktiviteter som forskarskolan anordnar är seminarieserier, diskussionsluncher,<br />
litteraturstudier, konferenser, doktoranddagar och forskarutbildningskurser.<br />
Seminarieserien på ESDGS, som samordnas tillsammans med CBEES tema om<br />
Kunskap och hållbarhet, gör det möjligt för doktorander att samverka med övriga<br />
forskare på högskolan, internationella forskare, representanter från näringsliv, samt<br />
statliga och civila organisationer. Seminarieserien ger forskarstuderanden tillfälle att<br />
träna sig i att dela med sig, eller ta till sig, vetenskaplig information och att medverka<br />
i vetenskapliga diskussioner på forskningsnivå. Doktorander deltar även i<br />
internationella konferenser och workshops som en del av doktorandutbildningen, med<br />
egna aktiva bidrag i form av presentationer och postrar, och får på så sätt tillgång till<br />
relevanta vetenskapliga kontakter.<br />
Kvinnliga doktorander inom marin forskning har tillgång till det nationella nätverket<br />
Havsfruarna, som har målet att ge kvinnliga forskare, forskarstuderande och andra<br />
marint verksamma kvinnor ett stöd i sin yrkesroll. Idag inkluderar nätverket över 150<br />
kvinnor från högskolor och universitet, olika organisationer och näringsliv.<br />
Havsfruarna träffas en gång per år under mycket sociala förhållanden för att lyssna<br />
på inbjudna föredragshållare, diskutera forsknings- och marinmiljöpolitik med<br />
politiker samt utveckla sin personliga kompetens. Docent Monica Hammer på<br />
Institutionen för livsvetenskaper ordnade exempelvis ett möte på Södertörns<br />
högskola med dåvarande miljöminister Lena Sommerstad som talade både om sina<br />
erfarenheter som kvinna i forskningen och politiken, och diskuterade Östersjöns<br />
miljöpolitik med Havsfruarna.<br />
En kreativ miljö för doktoranderna kräver även att den studiesociala miljön är bra.<br />
Visserligen finns många informella sociala arrangemang som organiseras inom<br />
institutionen (oftast genom doktoranderna) (pubar, sommarlunch, jullunch,<br />
pepparkaksbak, vinprovning med lärare från vinkursen) men det årliga<br />
utvecklingssamtalet är det mer formella tillfälle som ska ge doktoranden utrymme att<br />
ta upp ärenden med handledare och handledarkollegiet som inte bara rör forskningen<br />
utan även den studiesociala miljön. ESDGS anordnar även inspirationsdagar för<br />
doktoranderna, eller både forskare och doktorander. Här har doktoranderna tid och<br />
möjlighet att lära känna varandra bättre, att diskutera doktorandaktuella<br />
angelägenheter, men även vid behov finna stöd av varandra. Avsikten är också att<br />
införa ett system av mentorskap där äldre doktorander fungerar som mentorer till<br />
nya doktorander och därigenom underlätta nya doktoranders introduktion till<br />
forskarutbildningen i miljövetenskap samt arbetsplatsen. På så sätt ska<br />
doktoranderna kunna finna stöd från handledare, handledarkollegium och andra<br />
doktorander, särskilt från sin mentor.<br />
Kvalitetsdrivande forskarutbildning<br />
Som redan beskrivits i avsnitt 3 om högskolans kvalitetsarbete kommer<br />
fakultetsnämnden att ansvara för uppföljningen och säkerställandet av<br />
forskarutbildningens kvalitet. Det är inte möjligt att exakt förutsäga hur<br />
fakultetsnämnden kommer att organisera sitt arbete, exempelvis vilka frågor som<br />
kan komma att delegeras områdesstyrelser/handledarkollegium. Ett framtid<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
21
kvalitetsarbete inom det miljövetenskapliga området kommer att utformas utifrån de<br />
riktlinjer för högskolans kvalitetsarbete som beskrivs i avsnitt 3 samt bygga på det<br />
kvalitetsarbete som sedan 2006 bedrivits inom forskarskolan för miljövetenskap<br />
(ESDGS) vid Institutionen för livsvetenskaper.<br />
Kvalitetsarbetet inom miljövetenskapliga studier kommer att fokuseras på att<br />
säkerställa att de forskarstuderande får möjlighet att utveckla den bredd och djup av<br />
kunskap, färdigheter och värderingsförmågor inom det miljövetenskapliga området<br />
som preciseras genom allmänna och ämnesspecifika lärandemål i den allmänna<br />
studieplanen (bilaga c). Kvalitetssäkringsarbetet kommer dels att genomföras genom<br />
att områdesstyrelsen kontinuerligt utvärderar forskarutbildningen utifrån högskolans<br />
riktlinjer för forskarutbildning (bilaga b) och kvalitetsarbete (avsnitt 3), liksom den<br />
allmänna studieplanen i miljövetenskap (bilaga c) och dels genom terminsvisa<br />
uppföljningar av doktorandernas individuella studieplaner.<br />
Områdesstyrelsens kontinuerliga uppföljning och utvärdering syftar till att säkerställa<br />
forskarutbildningen kvalitet utifrån gällande styrdokument och rapporteras till<br />
fakultetsnämnden inom ramen för högskolans kvalitetsarbete. Studerandeinflytande<br />
kommer att säkerställas i denna process. Viktiga aspekter som kommer att beaktas<br />
är: antagning och urval, utbildningens innehåll och uppläggning, handledarresurser, -<br />
kompetens och -utbildning, infrastruktur, ekonomiska resurser, uppföljning av system<br />
för kvalitetssäkring av examina, uppföljningar av individuella studieplaner,<br />
forskningsproduktion och -kvalitet, samverkan och alumni, seminarieverksamhet,<br />
internationalisering, studiesocial miljö, jämställdhet/mångfald och<br />
studerandeinflytande. Förutom sammanställning och analys av dokument och den<br />
vetenskapliga produktionen kommer årliga enkätundersökningar att genomföras<br />
bland forskarstuderande, forskare, handlare och alumninätverket. Vidare kommer<br />
forskarutbildningens kvalitet att följas upp och diskuteras vid årliga interna<br />
konferenser i det miljövetenskapliga kollegiet.<br />
I linje med det som beskrivits tidigare i avsnitt 3 så kommer styrelsen för det<br />
miljövetenskapliga området att arbeta aktivt med en terminsvis uppföljning av<br />
individuella studieplaner. Den individuella studieplanen används således som ett<br />
verktyg för att säkerställa doktorandens möjligheter till ett framgångsrikt<br />
avhandlingsarbete vad gäller bland annat hur studietiden ska disponeras för olika<br />
typer av aktiviteter: kurser, materialinsamling, avhandlingsförfattande,<br />
konferensdeltagande med mera. Områdesstyrelsen, handledarkollegiet och<br />
fakultetsnämnd får genom de terminsvisa uppföljningarna av doktorandens<br />
studieplan inblick i hur avhandlingsarbetet fortskrider och kan därigenom säkerställa<br />
att utbildningen håller god akademisk standard, bedrivs i en akademisk miljö och att<br />
doktoranden efter avslutad utbildning kan ha fått tillräcklig bredd och djup inom<br />
forskningsfältet. Denna terminsvis uppföljning av individuella studieplaner stärker<br />
också möjligheten för områdesstyrelsen/handledarkollegiet att hantera och lösa<br />
eventuella problem inom forskarutbildningen och skapar ett naturligt forum för<br />
erfarenhetsutbyte och diskussion kring forskning och forskarutbildningsfrågor inom<br />
det miljövetenskapliga området.<br />
Södertörns högskola eftersträvar att tillvarata de kvaliteter som en jämn<br />
könsfördelning, etnisk och kulturell mångfald tillför verksamheten. Styrelsen för<br />
området miljövetenskapliga studier kommer att arbeta aktivt utifrån de styrdokument<br />
och den organisation som finns på högskolan för att främja jämställdhet- och<br />
mångfaldsarbete kopplat till den miljövetenskapliga forskningen och<br />
forskarutbildningen. Dessa frågor kommer att bevakas och utvärderas inom ramen<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
22
för det kontinuerliga kvalitetsarbetet, som beskrivs ovan, med målet att främja<br />
jämställdhet och mångfald inom verksamheten (t.ex. med avseende på kompetens<br />
hos forskare/handledare, rekrytering av forskare/handledare och doktorander samt<br />
utbildningens utformning).<br />
Södertörns högskola har dessutom klara mål och riktlinjer (liksom en organisation för<br />
dessa frågor genom personalavdelning och arbetsmiljökommittén) för att uppnå ett<br />
gott arbetsklimat och en god studiesocial miljö. Det handlar till exempel om att både<br />
forskning och utbildning sker i en öppen och välkomnande miljö. Bland<br />
policydokumenten kan till exempel nämnas handlingsplan för tillgänglighet, policy<br />
avseende funktionshinder, riktlinjer för systematiskt arbetsmiljöarbete, alkohol- och<br />
drogpolicy, mål och riktlinjer för handläggning av diskriminerings- och<br />
trakasseriärenden etc. Här finns väl fungerande rutiner för kontakter mellan prefekter<br />
och personalavdelningen för hantering av ärenden. Det finns även rutiner för att<br />
kommunicera uppdateringar och förändringar av dokumenten inom organisationen.<br />
Den kontinuerliga uppföljning och utvärdering som kommer att ske inom området<br />
miljövetenskapliga studier genom till exempel enkäter, uppföljningssamtal och<br />
interna möten/konferenser kommer därför att ingå som en naturlig del i högskolans<br />
arbetsmiljöarbete (som t.ex. innehåller en årlig medarbetarundersökning). Vidare<br />
erbjuds alla nyanställda två introduktionsdagar. Då presenteras högskolan, dess mål,<br />
organisation, ledning och olika aspekter av att arbeta på Södertörns högskola.<br />
Den tänkta uppläggningen av utbildningen<br />
Den allmänna studieplanen för utbildning på forskarnivå i miljövetenskap (bilaga c)<br />
och individuella studieplaner styr doktorandutbildningens uppläggning.<br />
Doktorsavhandlingens omfattning i områdets doktorandutbildning planeras omfatta<br />
180 högskolepoäng och ska utformas som en monografi eller som en<br />
sammanläggningsavhandling. Doktorsavhandlingen ska hålla en kvalitet som<br />
motsvarar kraven för att antas till publicering i erkänd vetenskaplig publikation med<br />
granskningsförfarande. De vetenskapliga artiklarna i en sammanläggningsavhandling<br />
får ha författats i samarbete med andra och doktorandens individuella bidrag ska då<br />
klargöras i kappan. Doktorsexamen består även av en kursdel av valbara och<br />
obligatoriska doktorandkurser som omfattar 60 högskolepoäng. Obligatoriska kurser<br />
utgörs av två kurser som behandlar miljövetenskapliga metodologier och<br />
vetenskapsfilosofi (7.5 + 7.5 hp) och en avhandlingsuppsatskurs (15 hp; bilaga c för<br />
kursplaner), samt för doktorander som undervisar en högskolepedagogiskkurs om<br />
högst 7,5 högskolepoäng. För forskarstuderande antagna vid BEEGS ingår dessutom<br />
en obligatorisk introduktionskurs om 7.5 hp med inriktning mot området (bilaga c).<br />
Ytterligare kurser kommer att erbjudas på Institutionen för livsvetenskaper och andra<br />
institutioner och centra vid Södertörns högskola (t.ex. CBEES), men de<br />
forskarstuderande uppmuntras också att söka sig till andra lärosäten i Sverige och<br />
utomlands för att utveckla nätverk och söka nya perspektiv. Högskolan garanterar<br />
minst 120 timmar handledningstid per år och doktorandstuderande som fördelas<br />
mellan huvud- och biträdande handledare. Handledningens organisering, bland annat<br />
omfattningen och ansvarsfördelningen mellan de olika handledarna, ska klargöras i<br />
den individuella studieplanen.<br />
Vid Institutionen för livsvetenskaper finns en handledarkollegium bestående av alla<br />
aktiva och potentiella handledare inom det miljövetenskapliga området (se tabell 1).<br />
Även biträdande handledare från samverkande lärosäten inbjuds att medverka i<br />
handledarkollegiet. För att vara kvalificerad som handledare ska man ha disputerat<br />
och genomgått en handledarutbildning. Enbart docenter och professorer kan vara<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
23
huvudhandledare. Handledarkollegiet leds av studierektorn för forskarutbildningen,<br />
som också är sammankallande. Handledarkollegiet har regelbundna kortare möten<br />
cirka tre gånger per termin och ett heldagsmöte per år.<br />
I uppföljningen av doktoranderna ingår inskrivnings-, halvtids- och predisputationsseminarier<br />
tillsammans med terminsvisa uppföljningar av den individuella<br />
studieplanen och protokollförda utvecklingssamtal med huvudhandledaren där även<br />
studierektorn för miljövetenskap inbjuds att medverka. Den individuella studieplanen<br />
följs upp en gång per termin genom att doktorand och handledare gemensamt<br />
sammanträder med en av fakultetsnämnden utsedd uppföljningsgrupp bestående av<br />
två ämneskompetenta erfarna handledare (docent eller professor) om hur<br />
utbildningen framskrider och lämnar in en signerad redovisning för avslutad termin<br />
och detaljplan för den fortsatta forskarutbildningen till forskningskansliet.<br />
Fakultetsnämnden godkänner redovisningen och fastställer planen för nästkommande<br />
termin. Redogörelse för publikationer, avklarade kurser, undervisning, konferenser,<br />
uppfyllda och icke uppfyllda mål samt eventuellt övriga problem utgör en del av det<br />
uppföljningssystem som för närvarande finns för doktorander och deras handledare<br />
vid Institutionen för livsvetenskaper. Doktoranden har rätt att avlägga<br />
licentiatexamen som en del av sin forskarutbildning, men antagning till<br />
forskarutbildning med licentiatexamen som slutmål ska ses som ett undantag från<br />
den normala ordningen. För de doktorander som inte avlägger licentiatexamen ingår<br />
att genomföra ett offentligt halvtidsseminarium för handledarkollegiet. Inför tryckning<br />
och försvar av doktorsavhandlingen kommer avhandlingsmanuset att<br />
förhandsgranskas inom handledarkollegiet i samband med ett<br />
predisputationsseminarium samt senare även inom den av fakultetsnämnden utsedda<br />
betygsnämnden. Aktivt deltagande i nationella och internationella<br />
forskningskonferenser kommer att krävas som en naturlig del av forskarstudierna.<br />
Planerad doktorandrekrytering<br />
Forskarutbildningen inom det miljövetenskapliga området vid Södertörns högskola<br />
förväntas inom den överblickbara framtiden att bestå av 20 doktorander, vilket<br />
motsvarar en förväntad rekrytering av cirka fem doktorander per år (se avsnitt 6 för<br />
en redovisning av de förväntade ekonomiska förutsättningarna).<br />
Kandidater till forskarutbildning i miljövetenskap vid Södertörns högskola förväntas<br />
vara personer med bakgrund i miljövetenskapligt inriktad utbildning, eller studenter<br />
som på annat sätt breddat sina ämnesstudier i rikting mot miljöområdet (se allmän<br />
studieplan, bilaga c). Det kan vara personer med genomförd masterutbildning på<br />
programmet inom miljövetenskap, Environmental science communication and<br />
decision making, eller personer från andra svenska och internationella lärosäten. För<br />
att bli antagen till forskarutbildningen i miljövetenskap krävs att den sökande<br />
uppfyller villkor för både grundläggande och särskild behörighet och därmed ha den<br />
förmåga som krävs för att tillgodogöra sig forskarutbildningen. Grundläggande<br />
behörighet att antas till forskarutbildningen har den som har avlagt en examen på<br />
avancerad nivå, fullgjort kursfordringar om minst 240 högskolepoäng, varav minst 60<br />
högskolepoäng på avancerad nivå, eller på något annat sätt inom eller utom landet<br />
förvärvat i huvudsak liknande kunskaper. Fakultetsnämnden får för enskild sökande<br />
medge undantag från kravet på grundläggande behörighet, om det finns särskilda<br />
skäl. Särskild behörighet att antas uppfyller den student som har godkänt resultat på<br />
kurser om minst 90 högskolepoäng inom ämnet miljövetenskap eller något<br />
angränsande ämne av central betydelse för forskarutbildning i miljövetenskap,<br />
inklusive ett självständigt arbete om minst 15 högskolepoäng på avancerad nivå.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
24
Doktorandtjänster utlyses nationellt och internationellt vid fasta tillfällen under året<br />
och behandlas i normalfallet av fakultetsnämnden, och en ny doktorand rekryteras<br />
utifrån mest lämplig kompetens. I samband med antagningen ska fakultetsnämnden<br />
ges möjlighet att ta ställning till studentens meriter, kompetens och ambition, det<br />
samlade handledarkollegiets erfarenhet och kompetens, det individuella<br />
forskningsprojektets kvalitet och lämplighet som doktorandprojekt, tidsplanering och<br />
finansiering. Antagning till doktorandplats bereds av området miljövetenskapliga<br />
studier som utifrån lokala urvalskriterier rangordnar de sökande. Vid<br />
kvalitetsbedömningen av behöriga sökanden kommer följande lokala urvalskriterier<br />
att tillämpas, där störst vikt läggs vid bedömningsgrunden självständighet:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
självständighet och originalitet i problemformulering, analys och upplägg i tidigare<br />
arbeten<br />
teoretisk och metodologisk stringens i tidigare arbeten och forskningsplan<br />
vetenskaplig mognad<br />
mång- eller tvärvetenskaplig bakgrund med miljövetenskaplig inriktning<br />
forskningserfarenhet eller praktisk yrkesverksamhet inom det miljövetenskapliga<br />
fältet<br />
dokumenterad förmåga att hålla givna tidsramar<br />
kommunikations- och samarbetsförmåga<br />
jämställdhet (företräde ges till det underrepresenterade könet vid lika meriter)<br />
Även specifika kunskaper eller färdigheter som anses vara relevanta för den<br />
planerade forskningsuppgiften inom det miljövetenskapliga fältet är meriterande,<br />
exempelvis goda språkkunskaper i engelska och andra språk av betydelse för<br />
forskningsuppgiften. Sökande som är väl lämpade bör genomgå en intervju med den<br />
tilltänkta handledaren och styrelsen för området miljövetenskapliga studier innan<br />
beslut fattas. Fakultetsnämnden beslutar om antagning eller avslag baserat på<br />
styrelsens samlade bedömning av ansökan, samt vad som framkommit i samband<br />
med referenstagning och intervjuer av de sökande.<br />
Anknytning till yrkesliv och omgivande samhälle<br />
Forskarutbildningen inom miljövetenskap är avsedd att förbereda doktoranden inför<br />
ett fortsatt yrkesliv inom både forskning och yrkesutövning inom privat och offentlig<br />
sektor i miljövetenskapsområdet. Detta mål kommer kontinuerligt följas upp och<br />
utvärderas inom ramen för det kvalitetsarbete som beskrivs i avsnittet om<br />
kvalitetsdrivande forskarutbildning genom till exempel en kontinuerlig<br />
omvärldsbevakning och alumniundersökningar.<br />
En viktig utgångspunkt i detta arbete är att en god anknytning till yrkesliv och<br />
interaktion med omgivande samhälle är en förutsättning för att säkerställa både<br />
forskningens och forskarutbildningens kvalitet inom det miljövetenskapliga området.<br />
Förutom kravet på hög anställningsbarhet efter genomförd forskarutbildning är<br />
nämligen en övergripande målsättning i den forskning och forskarutbildning som<br />
bedrivs inom området miljövetenskapliga studier att skapa förståelse kring hur<br />
ekologiska och samhälleliga system och processer interagerar.<br />
Ett antal viktiga kompetenser och aktiviteter med anknytning till yrkesliv och<br />
omgivande samhälle har nämnts i områdesbeskrivningen av den miljövetenskapliga<br />
forskarutbildningsmiljön. Framför allt finns bland forskare och handledare bred<br />
erfarenhet från arbete i intresseorganisationer, liksom statliga och internationella<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
25
organ (bilaga e och g). Vidare genomförs flera av de pågående forskningsprojekten<br />
(t.ex. projekten Kemikalier i textilier och Wrångebäck Sweden) i direkt samverkan<br />
med intresseorganisationer, näringsliv och offentlig sektor (se avsnitt 1- Samverkan<br />
samt tabell 5). Dessutom finns ett miljövetenskaplig alumninätverk på högskolan där<br />
tidigare studenter och doktorander ingår. Alumninätverket utnyttjas till exempel inom<br />
undervisning och seminarieverksamhet liksom i de arbetsmarknadsdagar som<br />
studentföreningen SMUF (Södertörns Miljö och Utvecklingsförening) arrangerar med<br />
stöd från Institutionen för livsvetenskaper. I arbetet med att öka kontakten med<br />
omgivande samhälle finns också en referensgrupp för verksamheten inrättad av den<br />
naturvetenskapliga forsknings- och utbildningsnämnden. Gruppen som består av<br />
företrädare för bland annat näringsliv och myndigheter ska även stärka dialogen med<br />
studenter och doktoranders potentiella arbetsgivare. Referensgruppen har som<br />
uppdrag att ge råd och idéer till den strategiska utvecklingen av miljövetenskaplig<br />
och naturvetenskaplig utbildning och forskning för att förbättra studenters och<br />
doktoranders anställningsbarhet.<br />
Samarbete med andra lärosäten<br />
Doktorander kopplade till den miljövetenskapliga forskarskolan ESDGS vid Södertörns<br />
högskola (tabell 4) är för närvarande antagna vid ett antal olika svenska lärosäten<br />
(t.ex. Stockholms universitet, Linköpings universitet och KTH). Specifika avtal (bilaga<br />
d) finns med alla lärosäten där våra doktorander är antagna och Södertörns högskola<br />
har för avsikt att fullfölja dessa avtal för redan antagna doktorander.<br />
Den planerade forskarutbildningen i miljövetenskap implementeras följaktligen i och<br />
med att nya doktorander antas till utbildningen. Ett godkännande av rätten att<br />
utfärda examen på forskarnivå inom området miljövetenskapliga studier kommer<br />
innebära att Södertörns högskola erhåller eget ansvar för drift, kvalitet och<br />
uppföljning av samtliga delar av de antagna doktorandernas forskarutbildning. Det är<br />
dock viktigt att poängtera att det redan välutvecklade forsknings- och<br />
forskarutbildningssamarbetet med andra lärosäten kommer att utnyttjas som en<br />
resurs i forskarutbildningens utveckling och kvalitetssäkring. Vi kommer, till exempel,<br />
arbeta aktivt med att utveckla och driva doktorandkurser (företrädesvis ickeobligatoriska)<br />
i samarbete med andra lärosäten inom och utom landet. Exempelvis<br />
har diskussioner förts med Tema vatten i natur och samhälle (Linköpings universitet)<br />
om att organisera gemensamma forskarutbildningskurser. Ur ett mer internationellt<br />
perspektiv kan nämnas att vi genom ett planerat nätverk finansierat av NordForsk<br />
avser att arrangera en sommarkurs med inriktning mot energi, miljö och klimat i<br />
samarbete med Aleksanteri institutet (Finland) och NUPI (Norge). Vidare kommer<br />
forskarskolan ESDGS, med hjälp av finansiering från forskningsprojektet RISKGOV,<br />
arrangera doktorandkursen Environmental risk governance of the Baltic Sea under<br />
sommaren 2010. Kursen kommer att drivas i samarbete med forskare från Finland,<br />
Tyskland, Polen och Sverige. Det så kallade BONUS-programmet (ett samarbete<br />
mellan forskningsfinansiärer i Östersjöregionen), som finansierar RISKGOV,<br />
prioriterar som en del i sin verksamhet regionalt Östersjösamarbete kring<br />
forskarutbildning inriktad mot hållbar förvaltning av Östersjöns miljö. Det innebär att<br />
vi avser att söka medel för att ge ytterligare kurser med denna inriktning tillsammans<br />
med det redan etablerade kontaktnätet av forskare och universitet i<br />
Östersjöregionen.<br />
Ytterligare planer finns att formalisera en gemensam forskarskola (och forskarutbyte)<br />
kring marin förvaltning med ett antal starka forskarmiljöer i Europa och<br />
Östersjöregionen. Medel kommer att sökas via ett så kallat Marie Curie-nätverk.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
26
Inledande diskussioner har redan förts med Wageningen universitet i Holland samt de<br />
lärosäten från Finland, Tyskland och Polen som samarbetar kring forskning och<br />
forskarutbildning i RISKGOV-projektet.<br />
Internationalisering<br />
Två av de tre begrepp som Södertörns högskola har valt som karaktäriserande,<br />
mångkulturell och mångvetenskaplig bildning, inbegriper internationaliseringsarbete.<br />
Högskolan har arbetat med internationalisering ur olika aspekter sedan 1997, då en<br />
styrgrupp för internationella frågor bildades och idag är högskolan ett internationellt<br />
lärosäte. För organisering och uppbyggnad av verksamheten bildades ett<br />
internationaliseringsråd, med lärar- och studentrepresentanter från de olika<br />
institutionerna och nämnderna, som ett rådgivande organ till rektor. Måldokument<br />
och handlingsplaner för internationalisering utvecklades. Idag finns ett antal student-,<br />
lärarutbytes- och samarbetsavtal, vilket bidrar till ett vidgat internationellt perspektiv<br />
för både studenter och anställda (avtal relevanta för området miljövetenskap har<br />
slutits med bl.a. Université Francois Rabelais, Frankrike; Panepistimio Kritis,<br />
Grekland; University of Iceland, Island; Universidad de Leon, Spanien; University of<br />
KwaZulu-Natal, Sydafrika; Ernst-Moritz-Arndt Universität, Tyskland). Det finns bland<br />
annat ett utbytesprogram för lärare och administrativ personal på högskolan för<br />
fortbildning vid utländska universitet några veckor.<br />
Internationaliseringsinsatser inom profilområdet miljövetenskap bedrivs inom både<br />
forskning och masterutbildning, och kommer att även att prioriteras inom den<br />
föreslagna forskarutbildningen. Internationaliseringsarbetet har också drivits aktivt<br />
både av institutionen och av den hittillsvarande nämnden. I följande text diskuteras<br />
aktuell information om internationalisering och utveckling av, samt strategier kring,<br />
internationaliseringsarbetet.<br />
Vi anser att blivande doktorander inom miljövetenskap inte bara behöver en<br />
ämnesövergripande utan även en kulturellt och geografiskt övergripande ansats i sina<br />
studier, dvs. ett internationellt perspektiv. Detta inte minst för att miljövetenskap är<br />
ett internationellt forskningsområde, men även för att internationalisering är viktigt<br />
för kvalitet och utveckling av doktorandutbildningen i allmänhet. Globala<br />
miljöförändringar och relaterade problem, inte minst klimatförändringar,<br />
internationella lagstiftningar och interventioner, kräver att studierna görs ur ett<br />
internationellt perspektiv. Inte minst gäller detta forskningen med Östersjöprofil (se<br />
forskningsområdets relevans till Östersjöregionen).<br />
Nuvarande doktorander inom forskarskolan ESDGS får goda möjligheter att träffa<br />
internationellt erkända forskare, dels på internationella konferenser och kurser, dels<br />
genom forskarskolans seminarieserie, som ges på engelska. Liksom alla kurser inom<br />
masterutbildningen, kommer den förslagna doktorandutbildningens kurser ges<br />
företrädesvis på engelska. Vi rekommenderar att vetenskapliga artiklar och<br />
avhandlingskappan skrivs på engelska om det är en sammanslagsavhandling, för att<br />
nå ut internationellt och för att det är utvecklande både för en fortsatt karriär inom<br />
forskning men även för ökad anställningsbarhet för doktoranden. Engelska är<br />
förstahandsspråk i flera forskargrupper, då det finns icke-svenskspråkiga doktorander<br />
och forskare, och därför kommer doktoranddagar och workshops som anordnas inom<br />
forskarutbildningen även i fortsättningen genomföras på engelska. En utbildning på<br />
engelska bidrar även till internationalisering på hemmaplan genom att vi får möjlighet<br />
att rekrytera doktorander internationellt, bland annat från masterprogrammet<br />
Environmental science, communication and decision making, där en stor andel av<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
27
studenterna har kommit från andra länder. Dessa studenter har förövrigt varit aktivt<br />
pådrivande till att förbättringar gjorts på högskolan för att underlätta användandet av<br />
en kursweb för engelskspråkiga studenter.<br />
Nuvarande och blivande doktorander har, och kommer att få, mycket goda<br />
möjligheter att knyta internationella kontakter genom forskningen. Ett flertal<br />
forskningsprojekt på Institutionen för livsvetenskaper har internationell profil<br />
och/eller internationella samarbetspartners. En undersökning som gjordes av<br />
högskolans internationella forskningsmiljö visade att Institutionen för livsvetenskaper<br />
hade överlägset flest etablerade internationella forskningssamarbeten, bland annat<br />
med forskare i länder från Asien, Afrika, Europa, Syd- och Nordamerika och att<br />
många institutionens handledare/forskare själva har forskat vid utländska lärosäten.<br />
Vissa projekt är finansierade av internationella organ såsom EU och Sida (EU-<br />
Metaexplore, BONUS-RISKGOV, m.fl.), se tabell 5.<br />
Flera lärare inom miljövetenskap på Södertörns högskola har en stark och lång<br />
anknytning till forskare och forskning i låginkomstländer (s.k. utvecklingsländer),<br />
särskilt Kenya, Tanzania, Sydafrika och Chile, speciellt inom miljö och utveckling,<br />
samt miljöförändringar och ekologiska processer. Sida har varit, och är,<br />
huvudfinansiär av merparten av dessa projekt. Det kan antingen vara direkt, genom<br />
doktorandtjänstfinansiering (för närvarande finns tre tjänster där doktoranderna gör<br />
sitt fältarbete utomlands), regionala projekt, bilaterala nationella projekt (Sida<br />
Bilateral in Marine Sciences), Linneus-Palme (University of KwaZulu-Natal, School of<br />
Life and Environmental Sciences; Syd Afrika; Assiut University, Department of<br />
Botany, Egypten), eller indirekt, genom regionala organisationer såsom the Western<br />
Indian Ocean Marine Science Association and MASMA (för närvarande två projekt).<br />
Dessutom tar Södertörns högskola emot finansiering från Sida för att utlysa 6-12st<br />
stipendier för grundutbildningsstudenter per år för tre månaders fältstudier i<br />
låginkomstländer. Inom grundutbildningsprogrammet miljö och utveckling gör<br />
uppskattningsvis två till fem studenter per år en MFS (Minor Field Studies) som oftast<br />
sammanställs som en C-uppsats, eller examensarbete. Denna möjlighet kan vara<br />
särskilt lockande för de studenter som varit på den exkursionsresa som går till<br />
Tanzania under tredje året i grundutbildningsprogrammen Global utveckling och<br />
internationellt samarbete, samt Miljö och utveckling. Vi har funnit att genomförandet<br />
och utfallet av MFS studien är mycket beroende av våra forskares väletablerade<br />
kontakter med värdinstitutionen. Doktorander har en viktig roll som biträdande<br />
handledare till dessa studenter.<br />
Som nämnts, deltar många forskare och doktorander dessutom aktivt och<br />
regelbundet vid internationella konferenser, (bilaga e och g). Flera lärare har även<br />
erfarenheter av, eller är aktiva i, andra internationella sammanhang. Det kan vara<br />
expertuppdrag för OECD, EU, FN och Konventionen för biologisk mångfald, eller<br />
diplomatiska uppdrag (miljökonventionsarbete), förutom de granskningsuppdrag åt<br />
utländska finansiärer av forskningsansökningar och internationell forskningslitteratur<br />
som görs.<br />
Många internationella kontakter som finns inom miljövetenskap på Södertörns<br />
högskola bygger på etablerade kontakter genom individuella projekt eller individuella<br />
forskare. ScanBalt är däremot ett av de internationella nätverk där Södertörns<br />
högskola är medlem, genom Institutionen för livsvetenskaper. Nätverket består av<br />
universitet, företag, statliga organisationer inom livsvetenskaper i Östersjöregionen<br />
och utgör ett paraplyforum för utveckling av olika typer av projekt, forskningsprojekt,<br />
företagsverksamhet runt regionala miljö- och samhällsfrågor.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
28
De olika insatserna som görs inom internationaliseringsarbetet kommer sålunda<br />
nuvarande och framtida doktorander inom miljövetenskap till del, direkt eller indirekt.<br />
Sammanfattningsvis får den blivande doktoranden inom miljövetenskap därmed flera<br />
olika möjligheter att knyta egna internationella kontakter, på hemmaplan och med<br />
omvärlden. Han eller hon handleds av forskare som har internationella samarbeten<br />
och erfarenheter och genomför sina forskarstudier i en internationellt aktiv<br />
forskningsmiljö.<br />
5. HANDLEDARRESURSER<br />
Grunden till säkerställande av handledarresurser ligger i att högskolan alltid<br />
eftersträvat en stor andel disputerade lärare samt arbetat för att skapa goda<br />
förutsättningar för externa projekt innehållande doktorander. Detta har högskolan<br />
gjort genom att i möjligaste mån finansiera fjärde året för doktorander samt<br />
medverka till med- och samfinansiering där så varit ett krav. Området<br />
miljövetenskapliga studier kan här fungera som ett gott exempel på detta arbete.<br />
Handledarresursen inom miljövetenskapliga studier utgörs av ett handledarkollegium<br />
bestående av 21 seniora forskare, varav fyra professorer och elva docenter med<br />
omfattande erfarenhet av handledning inom forskarutbildning samt ytterligare sex<br />
lektorer (tabell 1, bilaga e). Dessutom finns ytterligare 10 disputerade lärare och<br />
forskare med tidsbegränsad anställning inom till exempel externa forskningsprojekt<br />
kopplade till det miljövetenskapliga området (tabell 2, bilaga g). Det planeras<br />
ytterligare rekryteringar av disputerade forskande lärare inom området under 2010.<br />
Vad gäller extern finansiering av forskning och forskarutbildning kan nämnas att<br />
handledarkollegiet inom miljövetenskapliga studier liksom övriga disputerade lärare<br />
och forskare genomgående har visat god förmåga att generera externa anslag för<br />
finansiering av forskning, forskningstid för seniora forskare samt för finansiering av<br />
doktorander. Som framgår av tabell 5 uppgick den totala externa<br />
forskningsfinansieringen till drygt 20 miljoner kronor 2009 och externfinansiering har<br />
visat en uppåtgående trend de senaste 5 åren. Vidare framgår det av tabell 6 att den<br />
externa finansieringen av forskningstid för forskare och handledare har varit god<br />
under perioden 2006 till 2009.<br />
En ytterligare central åtgärd från högskolan är de professorsprogram som sjösattes<br />
2008 och där en professor i miljövetenskap ingår (Kari Lehtilä tillträdde denna tjänst<br />
2009). Här finns tid för forskning i tjänsten och ambitionen är att flertalet av dem ska<br />
rekryteras utifrån för att på så sätt både bredda och fördjupa den vetenskapliga<br />
kompetensen på högskolan. En viktig uppgift för dessa professorer är naturligtvis att<br />
verka inom forskarutbildningen.<br />
I det förslag till riktlinjer för forskarutbildning vid Södertörns högskola (bilaga b, kap<br />
4.) redogör högskolan detaljerat för hur den kommer att arbeta för att uppfylla de<br />
krav som kan ställas på god handledning. Innehållsmässigt beskrivs handledningen<br />
enligt följande:<br />
”Handledning vid Södertörns högskola ska präglas av hög kvalitet och syfta till<br />
att ge doktorander en god utbildning.<br />
I handledning ingår t.ex. diskussion av arbete och manus, inläsning och<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
29
diskussion av arbetstexter, textgranskning, diskussion av experiment,<br />
planering av seminarier och disputation/licentiatseminarium. I handledning<br />
ingår även upprättande och uppföljning av individuell studieplan.<br />
Handledning ska ges kontinuerligt och vara behovsanpassad. Minst en gång<br />
per termin ska handledare och doktorand tillsammans följa upp och planera<br />
utbildningen.”<br />
Vidare anges att handledning ska preciseras, både vad gäller innehåll och tid, och<br />
följs upp i den individuella studieplanen som en gång per termin ska redovisas för<br />
fakultetsnämnden. Riktlinjerna fastslår även att:<br />
”Vid Södertörns högskola ersätts handledning i normalfallet med maximalt<br />
480 klocktimmar för hela studieperioden (320 klocktimmar/doktorand för<br />
huvudhandledaren och 160 klocktimmar/doktorand för den biträdande<br />
handledaren.”<br />
I riktlinjerna fastslås även att alla ämnen med doktorander ska ha<br />
handledarkollegium och i enlighet med HF ska högskolan naturligtvis<br />
”…anordna utbildning av handledare. Minst en av handledarna för en<br />
doktorand skall ha genomgått en sådan utbildning eller av fakultetsnämnden<br />
bedömts ha motsvarande kompetens.”<br />
Handledarutbildning sker vid högskolepedagogiska utvecklingsenheten (HPU) som har<br />
det övergripande syftet att utveckla undervisningen på högskolan i anslutning till de<br />
fastställda målen om mångvetenskap, mångkulturalitet och medborgerlig bildning.<br />
Enheten genomför redan idag en handledarutbildning vars syfte är att bredda och<br />
fördjupa deltagarnas kunskap om forskarutbildning samt öka deras kompetens som<br />
handledare. Kursen bygger på kollegial samverkan och erfarenhetsutbyte där<br />
deltagarna lär av varandra och sina olika ämnesmässiga erfarenheter. Kursen svarar<br />
mot högskoleförordningens krav på att en handledare ska ha genomgått erforderlig<br />
utbildning och att lärosäten med forskarutbildning ska ordna en sådan utbildning.<br />
Kursen vänder sig till såväl nya som erfarna doktorandhandledare.<br />
Forskarutbildningen inom området miljövetenskapliga studier är utformad helt i linje<br />
med dessa riktlinjer och det kontinuerliga kvalitetsarbetet inom högskolan, liksom<br />
inom området för miljövetenskapliga studier, är utformat för att säkerställa långsiktig<br />
handledarförsörjning liksom de krav som kan ställas på god handledning (se avsnitt 3<br />
liksom avsnitt 4 – kvalitetsdrivande forskarutbildning). Kollegiet har en omfattande<br />
erfarenhet av doktorandhandledning både vid högskolan och vid andra lärosäten.<br />
Därtill har alla handledare genomgått handledarutbildning eller bedöms inneha<br />
motsvarande kompetens. Som exempel på handledarkollegiets omfattande erfarenhet<br />
av handledning kan nämnas att 18 doktorander för närvarande är kopplade till<br />
området miljövetenskapliga studier (tabell 4) samt att 16 doktorander anställd vid<br />
Södertörns högskola har examinerats i forskarutbildningsämnen med relevans för<br />
området miljövetenskapliga studier sedan 2004 (tabell 3 samt bilaga i).<br />
Handledarkollegiets samlade erfarenhet av doktorandhandledning uppgår till betydligt<br />
fler än dessa 18 befintliga doktorander och 16 godkända doktorsexamina om även<br />
handledning av doktorander utan finansiering från Södertörns högskola räknas med<br />
(t.ex. handledning innan anställningen på Södertörns högskola påbörjades) (bilaga<br />
e).<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
30
6. EKONOMI<br />
Bakgrund<br />
Södertörns högskola har en stark finansiell bas för sin forskning. Den sammanlagda<br />
forskningsvolymen uppgick 2009 till cirka 290 miljoner kronor, fördelat på externa<br />
bidrag och fakultetsmedel. Den största delen av de externa medlen kommer från<br />
Östersjöstiftelsen, som alltsedan sin tillkomst har finansierat forskning,<br />
forskarutbildning och bidragit till uppbyggnaden av en akademisk infrastruktur vid<br />
högskolan. Östersjöstiftelsen har enligt sina stadgar till uppgift att stödja forskning<br />
och forskarutbildning vid Södertörns högskola. Vid årsskiftet 2009/2010 uppgick<br />
värdet av stiftelsens kapital till cirka 4,3 miljarder kronor. Enligt stadgarna får<br />
kapitalet inte förbrukas. Endast den direkta avkastningen kan användas för stiftelsens<br />
ändamål. Stiftelsens finansiella bas är viktig för högskolan eftersom den säkerställer<br />
en långsiktig finansiering av forskarutbildningen.<br />
Östersjöstiftelsen tillkom i samband med att högskolan startade. Den främsta<br />
stödformen har hela tiden varit forskningsprojekt som, liksom hos andra finansiärer,<br />
är ett arrangemang mellan den enskilde forskaren och ÖSS – d.v.s. högskolan har<br />
ingen möjlighet att påverka vem medlen tillfaller. Östersjöstiftelsen fungerar när det<br />
gäller projektfinansiering som ett vanligt forskningsråd (med traditionellt reviewförfarande),<br />
med undantaget att medlen som beviljas måste förvaltas av Södertörns<br />
högskola. Beviljandegraden för ansökningarna har under senare år legat på ca. 20<br />
procent. Utöver projektanslagen har stiftelsen kontinuerligt beviljat medel för<br />
planeringsbidrag, publikationsverksamhet samt resor och konferenser. År 2000<br />
startade högskolan med stöd från stiftelsen forskarskolan BEEGS (The Baltic and East<br />
European Graduate School) och år 2005 forskningscentrumet CBEES (Centre for<br />
Baltic and East European Studies) som BEEGS sedan dess sorterar under. Sedan<br />
starten år 2000 har BEEGS antagit 59 doktorander, varav 34 har examinerats som<br />
doktorer i samarbete med olika lärosäten, framförallt Stockholms Universitet.<br />
Östersjöstiftelsens medel har använts för att bygga upp en exceptionellt stark<br />
forskning med Östersjö- och Östeuropainriktning. Stödet från ÖSS har under åren<br />
2004 till 2009 vuxit och stiftelsens stöd till pågående forskning uppgick 2009 till 205<br />
miljoner kronor. Under 2010 finansierar stiftelsen 50 treåriga forskningsprojekt vid<br />
högskolan. Under senare år har ÖSS dessutom tillskjutit medel för infrastrukturella<br />
satsningar till det som högskolan pekat ut som varande starka forskningsprofiler,<br />
men som inte direkt har Östersjö- och Östeuropainriktning. Ofta är det profiler där<br />
det finns en generell tematisk och teoretisk ambition och kompetens, som indirekt<br />
bidrar till att utveckla Östersjö- och Östeuropaforskningen.<br />
Externa forskningsmedel uppgår år 2009 till 56 miljoner kronor. Stödet från de<br />
statliga forskningsfinansiärerna (VR, RJ, FAS etc.) under senare år legat mellan 12<br />
och 13 miljoner kr per år. Denna summa kommer under de närmaste åren att öka,<br />
bland annat eftersom forskargruppen under Hans Ruins ledning (kopplad till området<br />
Kritisk kulturteori) av Riksbankens Jubileumsfond beviljades ett stort programanslag<br />
om totalt 35 miljoner kronor från och med 2010. Högskolan har också över åren haft<br />
ett betydande stöd från Stockholms Läns Landsting. Detta stöd har minskat i<br />
omfattning i och med att delar av den naturvetenskapliga forskningen håller på att<br />
fasas ut. Högskolans strategi är att öka andelen forskningsanslag från externa<br />
finansiärer. Medlen för att åstadkomma detta är bl.a. utlysningar av planeringsbidrag<br />
men också strategiska satsningar på att låta kvalificerade miljöer utveckla idéer som<br />
kan omsättas i konkurrenskraftiga forskningsprogram.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
31
Fakultetsmedlen har från 2004 till 2009 stigit från 19 till 28 miljoner kronor. Dessa<br />
medel har fördelats av forsknings- och utbildningsnämnderna för humaniora,<br />
samhällsvetenskap och teknik respektive naturvetenskap samt<br />
lärarutbildningsnämnden. Nämnderna i sin tur har dels fördelat vidare pengarna till<br />
institutioner och ämnen och dels gjort egna strategiska satsningar i form av utlysta<br />
medel för meritering. Inom ämnen och institutioner har medlen använts bland annat<br />
för högre seminarier, konferensresor samt forskningstid för lärare.<br />
Tack vare stiftelsens medel – men också genom finansiering via externa anslag och<br />
fakultetsmedel – har högskolan inom de områden där vi nu söker examensrättigheter<br />
på forskarnivå, byggt upp en omfattande kapacitet när det gäller forskning och<br />
forskarutbildning. Bland annat har ett tjugotal professorstjänster utlysts under de<br />
senaste 2-3 åren, och det är tjänster som ger mycket goda möjligheter till såväl<br />
handledning som uppbyggnad av forskning inom olika områden. Inom det<br />
miljövetenskapliga området har till exempel en professorstjänst tillsats 2009 (Kari<br />
Lehtilä) med finansiering från Östersjöstiftelsen<br />
Också på andra sätt bidrar finansieringen via stiftelsen till uppbyggnad och<br />
förstärkning av de områden för vilka vi nu söker examensrättigheter. Högskolan har<br />
kunnat avsätta särskilda medel för att stärka den akademiska basen och för att<br />
vidareutveckla det gemensamma inom de olika kunskapsfälten: gemensamma<br />
kollegier, kurser, handledning, seminarier, konferenser, planeringsanslag, stöd till<br />
gemensamma projektansökningar etc. Omfattningen av detta komplementära stöd<br />
varierar mellan olika områden. Inom området miljövetenskapliga studier har<br />
högskolan beviljat det miljövetenskapliga ämnet resurser att utveckla och stärka den<br />
miljövetenskapliga forsknings- och forskarutbildningsmiljön genom ett<br />
planeringsanslag på 1 miljon kr (2007-2008) och sedan i form av ett årligt<br />
’basanslag’ på 2 miljoner kr med start 2010. Det miljövetenskapliga området ingår<br />
också som en stark inriktning inom CBEES forskningstema Kunskap och hållbarhet<br />
och har därmed också tagit del av satsningar finansierade av Östersjöstiftelsen på<br />
post-doc forskare (fil. dr Katarzyna Smolarz), gästprofessorer (t.ex. Kristine Kern),<br />
samt medel för att arrangera workshops och konferenser (ca 100-200 tusen kr per år<br />
sedan 2006).<br />
Vi redogjorde ovan under avsnittet om forskarutbildningen för omfattningen av<br />
handledarresurser, övriga lärare och doktorander inom området. Såväl när det gäller<br />
handledarresurser som doktorander når området idag upp till de riktmärken som<br />
finns angivna i anvisningarna från Högskoleverket. Redan idag finns den kreativa<br />
miljö i form av handledarkapacitet, doktorander och akademisk infrastruktur som är<br />
nödvändig för att kunna erbjuda en kvalificerad forskarutbildning. Därutöver avser<br />
högskolan att skapa finansiella förutsättningar för att ytterligare säkra kvaliteten<br />
inom de olika områdena.<br />
Ett första sätt att göra detta på är att öka intaget av doktorander till forskarskolan<br />
BEEGS med ytterligare en doktorand per område och år inom de områden där<br />
rättigheter erhålls. Dessa doktorander får en Östersjö- och Östeuropainriktning, och i<br />
praktiken innebär detta att intaget till BEEGS kommer att öka från 40 till 56<br />
doktorander (om högskolan erhåller examensrättigheter för fyra områden). Varje<br />
område får på detta sätt ett långsiktigt tillskott av fyra doktorander utöver den<br />
mängd doktorander som finns idag. Högskolan har i detta fört ingående diskussioner<br />
med stiftelsens ledning (ordförande och verkställande direktör), och i dessa samtal<br />
har stiftelsen både uttryckt ett mycket starkt intresse av att högskolan erhåller<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
32
examensrättigheter och givit sitt stöd för en framtida satsning i enlighet med<br />
ovanstående.<br />
Ett ytterligare intag av doktorander av detta slag medför en långsiktig<br />
resursförstärkning av forskarskolan. Södertörns högskola kommer att äska medel för<br />
detta från stiftelsen, och stiftelsens ledning har som sagt ställt sig positiv till en sådan<br />
satsning för att stärka Östersjö- och Östeuropainriktningen. Antingen kommer denna<br />
satsning att kunna finansieras av en expanderande finansiell ram eller så kommer<br />
omprioriteringar att ske inom ramen för den tilldelning som ges redan idag. Den<br />
totala satsningen (dvs. en expansion med maximalt 16 doktorander) kommer att<br />
utgöra knappt 5% av det totala årliga bidraget från stiftelsen till högskolan.<br />
Det finns goda både akademiska och professionella förutsättningar för att bygga ut<br />
forskarskolan på detta sätt. Sedan CBEES skapades har forskarmiljön påtagligt<br />
förstärkts och utvecklats. Idag finns en mycket aktiv och levande miljö med<br />
kvalificerade forskare (Sh-forskare och gästforskare), post-docs, seminarier och<br />
konferenser, en välrenommerad tidskrift av högsta kvalitet (Baltic Worlds) samt en<br />
mycket väl fungerande administration. Forskarskolan har nyligen utvärderats (av<br />
företaget Technopolis/Lars Geschwind) och utvärderingen visar på hög kvalitet i<br />
verksamheten. BEEGS kan på ett professionellt sätt härbärgera ytterligare<br />
doktorander. Med egna examensrättigheter kommer dessutom samarbete mellan<br />
områden och ämnen vid högskolan, å ena sidan, och CBEES/BEEGS, å andra sidan,<br />
väsentligt att underlättas.<br />
Ett andra sätt att ytterligare säkra kvaliteten är att en viss andel av högskolans<br />
fakultetsanslag, dvs. det anslag som högskolan självt disponerar över, kommer att<br />
specialdestineras för rekrytering av doktorander inom de områden där rättigheter<br />
erhålls. Analogt med det ökade intaget till forskarskolan kommer årligen inom varje<br />
område en doktorand att rekryteras, och detta med stöd av högskolans<br />
fakultetsanslag. Detta gör att varje område efter fyra år kommer att få ett tillskott på<br />
ytterligare fyra doktorander.<br />
På detta sätt kommer varje område att tillförsäkras ett tillskott av åtta doktorander,<br />
utöver de (minst) 15 som finns där idag. En stabil forskarutbildning förutsätter en<br />
finansiering som är tryggad över en längre period, inte enbart när det gäller<br />
studiefinansiering utan också när det gäller handledning, kurser etc. Genom dessa<br />
båda satsningar kan högskolan säkerställa att den i varje läge kommer att kunna se<br />
till att såväl mängden kvalificerade handledare som mängden doktorander vid<br />
högskolan uppfyller de riktmärken som finns för att skapa en kreativ<br />
forskarutbildningsmiljö.<br />
Områdesspecifika ekonomiska förutsättningar<br />
Historiskt sett har den forskarutbildning som bedrivits vid Institutionen för<br />
livsvetenskaper vid Södertörns högskola huvudsakligen finansierats genom externa<br />
medel. De primära externa finansiärerna har varit Östersjöstiftelsen, Stockholms läns<br />
landsting samt relevanta vetenskapsråd och forskningsstiftelser. Tack vare dessa<br />
externa medel, tillsammans med mindre tillskott från central högskolehåll, har vi<br />
upprätthållit en aktiv forskarutbildningsmiljö inom området miljövetenskapliga studier<br />
(tabell 6.1).<br />
Tabell 6.1 ger en ögonblicksbild av gruppen doktorander inom det miljövetenskapliga<br />
området som var verksamma vid Institutionen för livsvetenskaper under början av år<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
33
2010. Tabellen visar att antalet nyantagna doktorander inom området<br />
miljövetenskapliga studier ökat under de senaste åren, trots att vi under denna<br />
period enbart kunnat förlita oss på externfinansiering av olika slag.<br />
Vi konstaterar att ögonblicksbilden i tabell 6.1 ger vid handen att vi i februari 2010<br />
hade en total kostnad för löner (inkl LKP och OH), handledning och expenser på cirka<br />
9.7 miljoner kronor för de 18 doktorander som då var verksamma vid institutionen.<br />
Av dessa kostnader täcktes drygt 95 procent av externa medel.<br />
Tabell 6.1. Sammanställning av lönekostnader (inkl. LKP), handledningskostnad och<br />
expenser för doktorander verksamma vid Institutionen för livsvetenskaper i februari,<br />
2010. Alla kostnader i tkr.<br />
Anta<br />
gen<br />
Namn<br />
Antagan<br />
de<br />
universit<br />
et<br />
Finansieri<br />
ng<br />
Aktiv<br />
itetsgrad<br />
3<br />
Lönekostn<br />
ad 5<br />
Hand<br />
ledn.<br />
Kostn<br />
ad 6<br />
Exp<br />
ens<br />
er 7<br />
2010 Reyhanian, Örebro Extern, 100 90 % 364 23,4 27<br />
Nasim<br />
%<br />
2009 Söderström, Linköping Extern, 100 80 % 330 20,8 24<br />
Sara<br />
%<br />
2009 Udovyk, Linköping Extern, 100 80 % 330 20,8 24<br />
Oksana<br />
%<br />
2009 Börjeson, Linköping Extern, 100 80 % 330 20,8 24<br />
Natasja<br />
%<br />
2009 Franzén, Frida KTH Extern, 50 80 % 115 10,4 12<br />
% 1<br />
2009 Vinter,<br />
Stockholm Extern, 100 60 % 248 15,6 18<br />
Tiina<br />
%<br />
2008 Andersson, Stockholm Lärarlyftet 2 , 80 % 338 20,8 24<br />
Ingela<br />
100 %<br />
2008 Thureborn, Stockholm Extern, 100 80 % 338 20,8 24<br />
Petter<br />
%<br />
2008 Warghagen, Stockholm Lärarlyftet 2 , 80 % 338 20,8 24<br />
Dan<br />
100 %<br />
2007<br />
2006 Eriksson, Stockholm Extern, 100 80 % 345 20,8 24<br />
Sofia<br />
%<br />
2006 Henriksson, Stockholm Extern, 100 80 % 345 20,8 24<br />
Oskar<br />
%<br />
2006 Saunders, Stockholm Intern, 100 80 % 345 20,8 24<br />
Fred<br />
%<br />
2006 Schenk, Linda KTH Extern, 100 80% 345 20,8 24<br />
%<br />
2005<br />
2004 Forss, Åsa Stockholm Extern, 100 80 % 353 20,8 24<br />
%<br />
2004 Jaensson, Alia Uppsala Extern, 100 80 % 353 20,8 24<br />
%<br />
2004 Lättman,<br />
Håkan<br />
Linköping Extern, 100<br />
%<br />
5 % 4 22 1,3 1,5<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
34
2003 Lind, Emma Stockholm Extern, 100 80 % 360 20,8 24<br />
%<br />
2002 Jonsson, Stockholm Extern, 100 100 450 23,4 30<br />
Magnus<br />
%<br />
%<br />
Summa extern finansiering, inkl Lärarlyftet 6 002 345 401<br />
Summa intern finansiering 345 35 45<br />
Overhead (35%) 2 221 133 156<br />
Totalt 8 568 513 602<br />
Totalt finansieringsbehov 9 683<br />
1. 30 % av forskningstiden garanteras av annan arbetsgivare.<br />
2. Lärarlyftet: forskarskola i geografi, naturkunskap fysik och kemi, samarbete mellan<br />
Stockholms universitet och Södertörns högskola. Yrkesverksamma lärare går<br />
forskarutbildning till licenciatnivå. Lönerna betalas genom skolan där lärarna är<br />
anställda. Tabellens forskarstuderande är placerade på Södertörns högskola som också<br />
administrerar forskningskostnaderna. Handledningen: 5 % handledningstid, varav 3 %<br />
vid SH och 2 % vid SU.<br />
3. I normalfallet arbetar våra doktorander 20 % med undervisning/assistenttjänstgöring,<br />
vilket innebär att aktivitetsgraden därmed blir 80 %. Emellertid kan detta variera från<br />
fall till fall, beroende på specifika omständigheter.<br />
4. Forskarutbildningen nästan färdig, disputerar under våren 2010.<br />
5. Finansieringsbehovet är beräknat på nuvarande lönestege för doktorander (22 000 –<br />
24 500 SEK/månad), multiplicerat med finansieringsgrad, aktivitetsgrad, LKP (53 %)<br />
samt OH (35 %).<br />
6. Beräknad på schablon, 40 timmar handledning (i normalfallet biträdande handledare,<br />
då huvudhandledare varit vid antagande universitet) gånger timkostnad (650 kr)<br />
gånger aktivitetsgrad gånger finansieringsgrad.<br />
7. Schablon på expenser 30 000 kr/år vid 100 % aktivitetsgrad och 100 %<br />
externfinansiering.<br />
Prognos av intäkter och utgifter inom miljövetenskaplig forskarutbildning<br />
Utgångspunkten vid vår planering för ett etablerande av en forskarutbildning vid<br />
Institutionen för livsvetenskaper har varit att vi ska ha en stabil finansiering av<br />
åtminstone 20 doktorander, vid en fullt utbyggd forskarutbildning inom det<br />
miljövetenskapliga området. I tabell 6.2 visar vi en sammanställning av uppskattade<br />
totala kostnader, där löner, OH, handledning, obligatoriska kurser, expenser och<br />
administration ingår.<br />
Som framgått av tabell 6.1 har vi i praktiken, om än inte formellt, bedrivit<br />
forskarutbildning vid Institutionen för livsvetenskaper under ett antal år. Emellertid<br />
skulle en övergång till att också formellt kunna skriva in doktorander hos oss medföra<br />
en delvis ny finansieringssituation. Den stora kostnaden – lönekostnader – kommer<br />
inte att förändras, eftersom vi redan nu har fullt ansvar för anställningar av studenter<br />
på forskarutbildningsnivå. Däremot tillkommer, som framgår av tabell 6.2, ett antal<br />
poster, såsom större ansvar för handledning, kostnader i samband med<br />
kursverksamhet och administration. Värt att notera är vidare att vi i vår prognos<br />
utgår från det nya OH-påslaget på 75 procent, vilket innebär en betydande<br />
kostnadsökning jämfört med det tidigare 35-procentiga påslaget.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
35
Tabell 6.2. Kostnadsbudget för miljövetenskaplig forskarutbildning vid Institutionen<br />
för livsvetenskaper, Södertörns högskola (per år, räknat för 20 doktorander, 2010 års<br />
kostnader, kr).<br />
Aktivitet<br />
Doktorandlö<br />
ner<br />
Handledning<br />
Kurs<br />
Kurs<br />
Kurs<br />
Seminariese<br />
rie<br />
Beskrivning<br />
Handlednin<br />
g<br />
Undervisning Övrigt<br />
Summa<br />
6 820 000 6<br />
5 115 000 7<br />
600 000 8<br />
120 h*20<br />
1.<br />
doktorander= 20*20*650<br />
- - 1 156 000<br />
1 800<br />
=<br />
klocktimmar 1 1 560 000 2<br />
Mångvetenskaplig<br />
fallstudiekurs inom<br />
det<br />
miljövetenskapliga<br />
forskningsfältet,<br />
7.5 ECTS Credits<br />
<strong>Forsknings</strong>design,<br />
metodik och<br />
vetenskapshistoria<br />
7.5 ECTS Credits<br />
Avhandlingsuppsat<br />
s i miljövetenskap,<br />
15 ECTS Credits<br />
Högre seminarium - -<br />
-<br />
-<br />
-<br />
100<br />
h*650+50h*<br />
200=<br />
- 75 000<br />
75 000 3<br />
100<br />
h*650+50h*<br />
200=<br />
- 75 000<br />
75 000 3<br />
200<br />
h*650+100h<br />
*200=<br />
- 150 000<br />
150 000 4<br />
50h*650<br />
+500*2<br />
0+<br />
52 500<br />
10 000<br />
= 52<br />
500 5<br />
Studierektor 200 h*650= 200 h 130 000<br />
Overheadkostnader<br />
<strong>Forsknings</strong>kostnader<br />
Handledarkollegium,<br />
övriga<br />
kostnader<br />
300 000 9<br />
Totalt 13 473 500<br />
1) Schablon om 120 klocktimmar per år och doktorand. Enligt vårt förslag beräknas 20<br />
doktorander finnas inom systemet vid varje tidpunkt. Beräknad timkostnad, 650 SEK,<br />
för professor/docent inkl. LKP och OH.<br />
2) Beräknad timkostnad, 650 SEK, för professor/docent inkl. LKP och OH.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
36
3) Schablon tidsåtgång för kurs på D-nivå (7.5 ECTS), 100 klocktimmar inkl. administration.<br />
Lokalkostnad 50 klocktimmar à 200 SEK. Lärarkostnad schablon 650 SEK/h.<br />
4) Schablon tidsåtgång för kurs på D-nivå (15 ECTS), 200 klocktimmar inkl. administration.<br />
Lokalkostnad 100 klocktimmar à 200 SEK. Lärarkostnad schablon 650 SEK/h.<br />
5) 50 klocktimmar à 650 SEK i administration, 20 timmar lokalkostnad à 500 SEK, 10 000<br />
SEK ersättning för resor (externa seminarieledare) etc.<br />
6) Doktorandstege 2010 (22000-24500 / månad, LKP 1.53, 5 år, 80 % forskning + 20 %<br />
undervisning) ger genomsnittkostnad 341 000 SEK / doktorand / år.<br />
7) Overheadkostnader, 75 % av lönekostnader.<br />
8) Genomsnittliga expenskostnader 30 000 SEK / doktorand / år.<br />
9) Beräknad arbetsinsats per handledare: 1 % av årsarbetstid i snitt, med total<br />
lönekostnad/timme 650 kr.<br />
Som framgått av tabell 6.2, utgår vi från att 20 forskarstuderande i miljövetenskap<br />
kommer att finnas i systemet vid varje tidpunkt, när det är fullt utbyggt. Detta<br />
innebär en mindre ökning jämfört med de nuvarande 18 doktoranderna. Emellertid<br />
räknar vi med att nära hälften doktoranderna i det nya systemet kommer att<br />
finansieras av garanterade medel från fakulteten samt från Östersjöstiftelsen. I<br />
enlighet med texten ovan (avsnitt 6. Ekonomi/Bakgrund) kommer fakultetsmedel att<br />
utgår till varje forskarutbildningsområde med examensrätt motsvarande kostnaderna<br />
för en ny doktorand per år. Vidare kommer ett utökat intag till forskarskolan BEEGS<br />
att innebära en ny doktorand per år inom området miljövetenskap (avsnitt 6.<br />
Ekonomi/Bakgrund). Slutligen har forskargruppen inom miljövetenskap erhållit<br />
miljöstöd om 2,2 miljoner årligen från Östersjöstiftelsen. Enligt planering kommer en<br />
miljon kronor av detta bidrag att användas för forskarutbildning.<br />
Sammantaget innebär detta att vi räknar med att forskarutbildningen inom det<br />
miljövetenskapliga området vid Södertörns högskola inom den överblickbara<br />
framtiden kommer att bestå av 20 doktorander, varav tolv är finansierade av externa<br />
projekt och resterande åtta av stabila strukturer inom högskolan och<br />
Östersjöstiftelsen.<br />
Även om vi räknar med att den positiva utvecklingen vad gäller vår förmåga att<br />
erhålla externfinansiering för forskarstuderande fortsätter, väljer vi att göra en<br />
relativt försiktig prognos. Som framgår av tabell 6.3 i relation till tabell 6.1, har vi<br />
budgeterat med nära 10 % lägre externfinansiering för kommande år, jämfört med<br />
hur det såg ut i början av 2010. Tack vare fakultetsmedel, bidrag via BEEGS och<br />
bidrag till forskningsområdet miljövetenskap från Östersjöstiftelsen uppnår vi enligt<br />
våra planer en situation där vi har en intern och stabil finansieringsgrad på cirka 35<br />
procent. Detta är en avsevärd skillnad från nuvarande situation, då vi närmast helt är<br />
beroende av externa medel. Vi menar att detta borgar för en stabil finansiering av<br />
forskarutbildning inom det miljövetenskapliga området.<br />
Sammanfattningsvis konstaterar vi att de ekonomiska förutsättningarna för att<br />
långsiktigt bedriva en stabil forskarutbildning inom det miljövetenskapliga området<br />
vid Södertörns högskola är goda. Trots att vi snarast räknat något i underkant vad<br />
gäller förväntad tillgång till extern projektfinansiering (i relation till hur det sett ut de<br />
senaste åren) landar vår prognos på 20 forskarstuderande vid en fullt utbyggd<br />
verksamhet inom miljövetenskap på Institutionen för livsvetenskaper. Därmed har<br />
den kritiska massa som utgör en av förutsättningarna för en stark<br />
forskarutbildningsmiljö med råge uppnåtts.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
37
Tabell 6.3. Finansiering av forskartbildning vid Institutionen för livsvetenskaper på<br />
årlig basis, givet en grupp av 20 doktorander vid fullt utbyggd verksamhet.<br />
Post<br />
Belopp<br />
Total kostnad 1 -13 474<br />
Fakultetsmedel 2 1 937<br />
Medel via BEEGS 3<br />
1 937<br />
Medel via miljöstöd 4 1 000<br />
Extern<br />
projektfinansiering 5 8 600<br />
0<br />
1. Hämtad från tabell 6.2.<br />
2. Beloppet motsvarar kostnaden för en enskild doktorand enligt tabell 6.2 gånger fyra<br />
(enligt texten ovan kommer fakultetsbidrag att utgå till varje forskarutbildningsområde<br />
motsvarande en ny doktorand/år).<br />
3. Genom tillgång till utlysning av doktorandtjänster inom forskarskolan Baltic and<br />
Eastern Europe Graduate School (BEEGS) motsvarande en ny doktorand/år, så som<br />
beskrivits i texten ovan.<br />
4. Årligt bidrag från Östersjöstiftelsen, så som beskrivits i texten ovan, på 2,2 miljoner<br />
kronor. Enligt planering kommer en miljon kronor av detta bidrag att användas för<br />
forskarutbildning i miljövetenskap.<br />
5. Uppskattat belopp på basis av externfinansieringen sett ut under de senaste åren<br />
(tabell 6.1).<br />
7. INFRASTRUKTUR<br />
För att forskning och forskarutbildning skall kunna hålla en hög vetenskaplig nivå<br />
samt genomföras effektivt krävs ett väl uppbyggt infrastrukturellt stöd, dels i form av<br />
friktionsfri tillgång till informationsresurser och dels i form av webbaserade och<br />
personliga tjänster. Doktorander och forskare vid Södertörns högskola har i dag<br />
tillgång till detta och det finns goda förutsättningar för att utveckla det vidare för en<br />
större grupp doktorander, vilket redogörs för nedan. Dessutom arbetar Södertörns<br />
högskola kontinuerligt med att både säkerställa den höga kvalitet som råder inom det<br />
infrastrukturella området, och för att denna kvalitet i förlängningen också skall kunna<br />
bibehållas.<br />
Bevakning av forskningsfronten<br />
Södertörns högskola har genom avtal tillgång till ett stort antal högkvalitativa,<br />
bibliografiska, internationella databaser inom flera ämnesområden som ger möjlighet<br />
för forskare/doktorander att hålla sig uppdaterade om den senaste forskningen inom<br />
respektive område. Materialet som indexeras i dessa databaser är utvalda av<br />
experter inom varje berört ämnesområde. Utöver detta finns också andra sökverktyg<br />
samt möjligheten att söka elektroniska tidskrifter och böcker i fulltext. Bibliotekets<br />
webbplats erbjuder en strukturerad ingång till dessa utvalda sökverktyg och<br />
informationsresurser uppdelade på ämnesområden. Den direkta tillgången till<br />
original- och översiktsartiklar i internationella tidskrifter säkras genom prenumeration<br />
på ett stort antal elektroniska tidskrifter, totalt nästan 10 000 titlar. Ett fåtal stora<br />
förlag dominerar utgivningen och genom att Södertörns högskola deltar i Kungliga<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
38
ibliotekets centrala avtal direkt med dessa förlag kan en stor ämnesbredd och god<br />
kvalitet erbjudas i form av vetenskapliga tidskrifter. Utöver det har högskolan flera<br />
egna prenumerationer med fokus på högskolans profil och på forskarnas och lärarnas<br />
behov. Genom att upphandla tidskriftssamlingar i elektronisk form inom specifika<br />
ämnesområden och tillgodose individuella önskemål, i form av enstaka artiklar eller<br />
som prenumerationer, kompletteras utbudet kontinuerligt.<br />
Tillgången till monografier är viktig. Bibliotekets samlingar har både byggts upp med<br />
hjälp av donationer och genom en pågående dialog mellan forskare och<br />
forskarbibliotekarier. Donationerna har säkrat ett basutbud inom flera viktiga<br />
ämnesområden, inte minst inom högskolans profilområde Östersjö- och<br />
Östeuropaforskning där vi har en stor samling. Utgivningen på sistnämnda område<br />
bevakas dessutom aktivt av ett par forskarbibliotekarier med relevanta<br />
språkkunskaper. Det som inte kan köpas in lånas in från andra bibliotek i Sverige<br />
eller utlandet. Under senare år har högskolebiblioteket lånat ut fler böcker till andra<br />
bibliotek än vad som lånas in, något som tydligt visar att våra samlingar är väl<br />
uppdaterade och av god kvalitet.<br />
Bibliotekets har en webbplats som möjliggör referenssökningar i databaser och<br />
tillgång till efterfrågat material direkt på webben. Beställt icke-elektroniskt material<br />
skickas ut till forskarna omgående och kan dessutom lånas ut som forskarlån vilket<br />
innebär att lånetiden inte är begränsad. Biblioteket erbjuder även introduktionskurser<br />
och kontinuerlig support i referenshanteringsprogram som EndNote och Refworks.<br />
Informationsresurser för Miljövetenskapliga studier<br />
Nedan följer exempel på bibliografiska databaser, fulltextdatabaser och elektroniska<br />
uppslagsverk inom ämnet miljövetenskap som är tillgängliga för forskare och<br />
studenter vid Södertörns högskola genom avtal. Miljövetenskaplig forskning vid<br />
Södertörns högskola bedrivs inom mångvetenskapliga forskargrupper, som syftar till<br />
att kombinera samhällvetenskapliga och naturvetenskapliga angreppssätt. Därför har<br />
forskarna användning även av bredare databaser och e-resurser inom flera olika<br />
ämnen. Södertörns högskolas tidskriftslista innehåller tusentals e-tidskrifter samt<br />
några tryckta tidskrifter inom miljövetenskap, naturvetenskap i stort och<br />
samhällsvetenskap. Utöver detta köper biblioteket in material på inköpsförslag från<br />
forskare, lärare och studenter som kan fungera som forskningsreferens litteratur.<br />
Biblioteket överväger alltid eget inköp framför inlån via fjärrlåneverksamheten.<br />
GreenFILE<br />
Fokus på förhållandet mellan människan och dess omgivning och kombinerar ämnen<br />
som jordbruk, utbildning, juridik, hälsa och teknologi ur ett miljövetenskapligt<br />
perspektiv.<br />
Digitala Kartbiblioteket<br />
Innehåller ett antal rasterkartor, flygbilder, vektorkartor och höjddata. Levereras av<br />
Lantmäteriet<br />
Environmental Science E-book Collection<br />
Environmental Encyclopedia, Endangered Species, Pollution A-Z, Water: Science and<br />
issues, Gale Encyclopedia of Science<br />
Encyclopedia of Life Sciences<br />
Omfattande uppslagsverk med artiklar riktade både till studenter och forskare.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
39
Landguiden<br />
Tidigare kallad ”Länder i fickformat”, produceras av Utrikespolitiska institutet<br />
PubMed<br />
Förtecknar litteratur inom medicin, omvårdnad, odontologi, hälso- o sjukvård<br />
CSA bibliografiska ämnesspecifika databaser<br />
Aqualine: Water resources, water and wastewater treatment, water pollution<br />
1960-<br />
ASFA: Aquatic Sciences and Fisheries Abstracts Aquatic science, aquatic<br />
organisms, fisheries, oceanography 1971-<br />
Environmental Sciences and Pollution Management: miljöfrågor och naturskydd<br />
Biological Sciences Biomedicine, biotechnology, zoology and ecology 1982-<br />
Environmental Sciences and Pollution Management Environmental biotechnology,<br />
engineering, pollution 1967-<br />
Oceanic Abstracts Oceanography, marine and brackish-water environment 1981-<br />
Social Services Abstracts Social work, human services, social welfare, social policy<br />
1979-<br />
Riskline: bibliografisk toxikologisk databas.<br />
Sociological Abstracts Social structure, inequality, social change, social problems<br />
1952-<br />
TOXLINE: toxikologi<br />
ISI (Web of Science)<br />
Science Citation Index Expanded (SCI-EXPANDED) 1975-<br />
Social Sciences Citation Index (SSCI) 1975-<br />
Stor naturvetenskaplig och samhällsvetenskaplig databas. Förtecknar innehållet i<br />
drygt 1700 samhällsvetenskapliga tidskrifter samt relevant material ur en stor mängd<br />
naturvetenskapliga och tekniska tidskrifter.<br />
Journal Citation Reports (JCR)<br />
Innehåller data för jämförelse och utvärdering av vetenskapliga tidskrifter, t.ex.<br />
citatinformation och "impact factor" som talar om hur ofta en tidskrift blivit citerad.<br />
Ämnesspecifika databaser från First Search OCLC<br />
AGRICOLA jordbruk och skogsbruk 1970-<br />
GEOBASE geografi, geologi och ekologi 1980-<br />
Spridning och synliggörande av forskningsresultat<br />
Resultaten av forskningen inom det miljövetenskapliga området kommer i första hand<br />
publiceras i peer-review granskade internationella tidskrifter och i böcker och<br />
antologier utgivna av bokförlag med internationell spridning.<br />
Södertörns högskola har även en väl etablerad publiceringsverksamhet,<br />
organisatoriskt placerad inom biblioteket. En anställd disputerad forskningsredaktör<br />
samordnar arbetet, främst med utgivningen i högskolans egna serier. De fyra största<br />
ämnesövergripande serierna är Södertörn Academic Studies, Södertörn Doctoral<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
40
Dissertations, Research Reports och Working Papers. En publiceringskommitté med<br />
aktiva forskare från högskolan avgör med hjälp av ett peer review-system med<br />
oberoende lektörer vad som bör ingå i respektive serie. Biblioteket ombesörjer även<br />
textredigering och tryckning och böckerna säljs sedan via gängse<br />
bokförsäljningskanaler. I princip allt material publiceras dessutom även i elektroniskt<br />
i publiceringsdatabasen (DiVA), något som visat sig vara positivt för spridningen då<br />
dokument i elektronisk form laddas ner i stor utsträckning. Detta system är även<br />
knutet till Kungliga biblioteket och sökbart såväl i Libris som i sökmotorer på Internet.<br />
De anställda på högskolan kan också parallellpublicera artiklar, där<br />
upphovsrättsregleringen så medger, eller annat material i fulltext i DiVA. Allt<br />
elektroniskt publicerat material blir tillgängligt Open Access, det vill säga fritt på<br />
nätet.<br />
Utöver ovan nämnda publikationsserier finns tolv serier knutna till ämnen eller<br />
centrumbildningar. Dessa har lokala redaktionskommittéer som bedömer inkomna<br />
manus och övervakar seriernas kvalitet. Ibland sker parallellpublicering i dessa serier<br />
och i Södertörn Academic Studies eller Research Reports.<br />
Ett ytterligare stöd till forskarna kopplat till spridning av forskningsresultat är<br />
språkgranskning. Publikationskommittén ger här såväl ekonomiskt stöd som hjälp<br />
med att finna renommerade och kompetenta språkgranskare för dem som vill<br />
publicera sig på språk som inte är ens modersmål (i de flesta fall engelska).<br />
Forskare kan i dag presentera sig själva och sin forskning på högskolans webbplats.<br />
En publikationsdatabas där all högskolans forskning samlas är också under<br />
uppbyggnad. Forskningen inom denna databas kommer också att få stor spridning<br />
eftersom den ingår i det system som är sökbart via Libris nya nationella SwePubtjänst<br />
för svenska lärosätens forskning. På Miljövetenskapens hemsida<br />
(http://www.sh.se/esdgs) finns information om master-, forskarutbildning och<br />
forskningsverksamhet.<br />
Under 2008 gavs kursen "Hur man blir publicerad" under tre halvdagar och vände sig<br />
till högskolans personal. Bland föreläsarna fanns svenska och internationella<br />
förläggare och editors som diskuterade urval av manus, bearbetning av manus, Open<br />
Access-frågor och vad man som forskare kan göra för att öka sina möjligheter att bli<br />
publicerad i önskad skrift. Det finns ett stort intresse för dessa frågor bland<br />
doktoranderna och forskarna och kursen kommer att utvecklas vidare och<br />
genomföras igen. I dag sköter respektive huvudlärosäte doktorsavhandlingarnas<br />
elektroniska publicering. Detta är en tjänst som också vi på Södertörns högskola kan<br />
erbjuda de doktorander som är knutna till oss eftersom vi redan nu har full kapacitet<br />
och systemstöd för att publicera samtliga doktoranders avhandlingar samt att<br />
genomföra elektronisk spikning. Vi har en väl utarbetad form för spikning eftersom<br />
doktorander vid högskolan redan i dagsläget har möjlighet att genomföra en informell<br />
spikningsceremoni vid högskolan efter den formella spikningen vid huvudlärosätet.<br />
Vid detta tillfälle i biblioteket har doktoranden även en chans att hålla en<br />
populärvetenskaplig föreläsning om sitt avhandlingsarbete. Dessa sammankomster är<br />
öppna för alla intresserade och har visat sig vara mycket populära och kan<br />
naturligtvis utvecklas till en formell spikningsceremoni.<br />
Exemplet CBEES<br />
Ett gott samarbete finns redan mellan bibliotekarier och lärare inom de olika<br />
områdena rörande studenters kritiska sökning av litteratur och information - en väl<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
41
inarbetad modell som kan utvecklas ytterligare och appliceras på<br />
avhandlingsskrivandet. På doktorandnivå finns i dag också möjlighet att få individuell<br />
handledning av specialiserade bibliotekarier genom tjänsten ”Boka handledning i<br />
informationssökning”. Denna tjänst erbjuder doktoranden vägledning att välja ut<br />
informationsresurser, att formulera sökstrategier och sätta upp automatisk bevakning<br />
av relevant litteratur.<br />
Inom bibliotekets verksamhet finns idag fem forskarbibliotekarier som är inriktade på<br />
högskolans olika forskningsprojekt och forskarskolor. Två av dessa, varav en<br />
disputerad, är knutna till CBEES och forskarskolan BEEGS med inriktning mot slaviska<br />
och baltiska länder kring Östersjön. Eftersom högskolan i en tioårsperiod haft flertalet<br />
doktorander på plats (t ex genom Baltic and East European Graduate School och<br />
sedan 2006 även inom den miljövetenskapliga forskarskolan – Environmental Science<br />
and Development Graduate School), har forskarbibliotekarierna redan hunnit bli väl<br />
etablerade med högskolans doktorander som sitt speciella ansvarsområde inom<br />
handledningstjänsten. Dessa forskarbibliotekarier är väl insatta i såväl<br />
doktorandernas villkor och förväntningar som de informationsresurser som kan vara<br />
relevanta, nationellt såväl som internationellt. Även om miljövetenskapliga<br />
doktorander inom den miljövetenskapliga forskarskolan ESDGS formellt sett inte har<br />
varit en del av BEEGS, har flertalet ESDGS doktorander drivit doktorandprojekt<br />
inriktade mot Östersjön och Östersjöregionen. Som beskrivits i kapitel sex ovan,<br />
planerar vidare högskolan för att alla forskarutbildningsområden, inklusive<br />
miljövetenskapliga studier, ska ges möjlighet att anta minst en doktorand per år inom<br />
sitt huvudområde. Det innebär att även den miljövetenskapliga forskarutbildningen<br />
har haft (och kommer framöver att ha) stor nytta av den kompetens som har byggts<br />
upp kopplat till CBEES och BEEGS. För att upprätta kontakter mellan<br />
forskarbibliotekarier och doktorander deltar dessa årligen i en internkonferens där<br />
bland annat information ges om bibliotekets forskarservice. Doktoranderna erbjuds<br />
även alltid att kontakta dessa forskarbibliotekarier för att få en skräddarsydd<br />
handledning i kritisk litteratur- och informationssökning, inköp av forskningslitteratur<br />
och referenshantering.<br />
Arbetsplatser, laboratorier, kommunikation och IT-infrastruktur<br />
Varje doktorand på Institutionen för livsvetenskaper har sin egen skrivplats med<br />
dator och sitt eget personliga IT konto, som är uppkopplat till högskolans intranät.<br />
Doktoranderna har tillgång till de programvaror som de behöver för sin utbildning<br />
samt programvaror och webbaserade tjänster som högskolan centralt eller via<br />
biblioteket upphandlat. Skrivrummen, som ofta delas med en till tre andra<br />
doktorander eller post-docs, är placerade nära laboratorielokaler och handledares<br />
skrivrum. Om doktorandantalet i framtiden skulle öka på institutionen finns det plats<br />
även för dessa. Det finns även datorsalar som både doktorander och studenterna har<br />
tillträde till och vissa av dessa kan bokas för undervisning, t.ex. inom Geografiska<br />
Informationssystem (GIS). Dessutom finns möjligheten att använda speciella<br />
forskarplatser i den inspirerande miljö som tysta läsesalen utgör i det prisbelönta<br />
biblioteket. Biblioteket inrymmer även ett utrustat medierum för lån av<br />
forskningsmaterial såsom tv, radio och video från Kungliga biblioteket, som numera<br />
även är Sveriges nationalarkiv för audiovisuella medier. Den högskolepedagogiska<br />
utbildningsenheten (HPU) erbjuder tillsammans med biblioteket kursen "IKT,<br />
informationssökning och lärande" inom kompetensutvecklingsområdet "digital<br />
kompetens" som en möjlig kurs för doktorander att välja.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
42
Södertörns högskola är, som övriga universitet och högskolor i Sverige, anslutna till<br />
Internet via Swedish University Network (SUNET). För att effektivt kunna utnyttja<br />
den bandbredd och övriga fördelar som det nationella universitetsdatanätet erbjuder<br />
använder högskolan höghastighetsnät även internt. Högskolans välutbyggda nät kan<br />
transportera mycket stora mängder data och video på extremt kort tid under stabila<br />
former, såväl till omvärlden som internt inom högskolan. Ett MedieCenter ger ITsupport<br />
och fungerar också som AV-central. Institutionen för livsvetenskaper har<br />
även egna datorer och datorprojektorer vilka kan bokas via internet för utlåning till<br />
personalen. Om doktoranden har behov av nya IT produkter eller programvaror kan<br />
prefekten godkänna inköp som görs via högskolans inköpsportal.<br />
Ett webbaserat kursverktyg med en mängd olika funktioner för information,<br />
kommunikation och samarbete används inom såväl campusbaserade utbildningar<br />
som nätbaserade distansutbildningar på högskolan. Detta verktyg kan även användas<br />
av forskarutbildningens kurser och som stöd i handledningen av doktorander.<br />
Exempelvis kommer dessa resurser att tas i anspråk i augusti, 2010, då en<br />
internationell doktorandkurs kring hantering av miljörisker arrangeras genom<br />
Institutionen för livsvetenskaper. Enheten för interaktivt lärande, organisatoriskt<br />
placerad inom biblioteket, erbjuder stöd till lärare som arbetar med nätbaserad<br />
utbildning. Enheten ansvarar även för ett e-mötesverktyg som gör det enkelt att<br />
samarbeta, kommunicera och dela gemensamma dokument via webben. Detta<br />
verktyg kan användas som ett komplement till fysiska möten och lämpar sig väl för<br />
olika nätverk, nationella och internationella samarbeten som doktorander medverkar<br />
i. Högskolan är även representerat i Nätverket för IT i högre utbildning (ITHU).<br />
Nätverkets främsta syfte att främja och stimulera undervisning och lärande genom<br />
användning av IT. Men också att utgöra ett forum för erfarenhets- och<br />
kunskapsutbyte inom praktik, utvecklingsarbete och forskning.<br />
På Institutionen för livsvetenskaper finns mycket goda laborativa resurser. De<br />
moderna forskningslaboratorierna är välutrustade och varje laborationsaktiv<br />
forskargrupp har tillgång till dessa. Grupper som har liknande laboratoriebehov,<br />
exempelvis använder liknade apparatur eller utrustning, delar på större laboratorier<br />
där det även finns utrymme att husera laborativa moment inom framtida<br />
doktorandkurser. Det finns även kurslaboratorier för grundutbildning och<br />
masterutbildning på institutionen. I dagsläget finns det fler laboratorielokaler än vad<br />
som används, på grund av omstruktureringen inom Institutionen för livsvetenskaper<br />
(där biovetenskaplig forskning med inriktning mot modellorganismer kommer att<br />
avvecklas). Det kommer dock trots denna omorganisation även i fortsättningen finnas<br />
god tillgång till nödvändig vetenskaplig utrustning och laborativa lokaler för att<br />
bedriva den planerade miljövetenskapliga forskningen. Till exempel finns all<br />
nödvändig utrustning för att genomföra molekylärekologiska studier<br />
(populationsgenetik, mikrobiell ekologi, systematik, virologi, endokrin toxikologi,<br />
fysiologi). Förutom basutrustning för både nukleinsyra och proteinanalyser, såsom<br />
PCR maskiner, spektrofotometerar och gelelektrofores, finns pulsfält gelelektrofores,<br />
sekvenseringsmaskin, Nano-drop för nukleinsyra bestämning, epifluorescencemikroskop,<br />
konfokalmikroskop och pre-PCR rum. Inom molekylärekologisk<br />
spetsforskning krävs tillgång till massekvens- och genexpressionsanalyser. Centrum<br />
för Metagenomic Sequencing på KTH, som från och med mars 2009 flyttar in i det<br />
nya nationella Centre of Excellence, Science Life Laboratory, i Stockholm, utför Roche<br />
454 Titanium sekvensering (i samarbete med docent Sara Sjölings forskargrupp) och<br />
Affymetrix på KI utför microarray analyser (i samarbete med docent Mats Grahn).<br />
Odlingsrum, histologiprepareringsrum, kylrum och centrifugrum, växthus med<br />
datorstyrd klimatanläggning och odlingskamrar för kontrollerade experiment är andra<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
43
faciliteter som finns på institutionen. Särskilda rum med ventilerade skåp finns för<br />
förvaring eller hantering av toxiska ämnen och radioaktivitet. Det finns även tillgång<br />
till Fermentas produkter i en frys stående på institutionen där forskare snabbt kan<br />
hämta de vanligast molekylärbiologiska enzym och reagens. Arbetsmiljöansvarig på<br />
institutionen ansvarar för en databas på intranet som utgör ett gemensamt<br />
kemikaliekartotek över de kemikalier som finns på de olika laboratorierna och alla<br />
laborativt aktiva forskningshandledare ska ha genomgått en arbetsmiljöutbildning.<br />
För doktorander och forskare som använder GIS har Institutionen för livsvetenskaper<br />
site-licenser för de vanligaste programvarorna, MapInfo och ArcGIS, samt tillgång till<br />
den senaste versionen av IDRISI (IDRISI Andes) i ett GIS-laboratorium bestående av<br />
20 datorer med egen separat server. Södertörns högskolebibliotek samarbetar med<br />
bibliotek vid andra lärosäten via BIBSAM vilket möjliggör nedladdning av kartmaterial<br />
från det Digitala kartbiblioteket som ger studenter och personal på högskolan tillgång<br />
till Sveriges allmänna kartor, från Lantmäteriet, trots att högskolan själv inte har ett<br />
eget kartarkiv.<br />
För många doktorander inom miljövetenskap är olika former av fältstudier en mycket<br />
viktig del av forskningen. Fältstudier utförs både på liten och stor skala, inom landet<br />
och internationellt. Ett flertal doktorander och forskare inom miljövetenskap bedriver<br />
idag fältverksamhet vid Askölaboratoriet som drivs av Stockholms universitet Marina<br />
<strong>Forsknings</strong>center (SMF) (http://www.smf.su.se/havet/forskningasko.html).<br />
Askölaboratoriet har goda faciliteter och bra utrustning för fältforskning och<br />
experimentell verksamhet inriktad mot miljövetenskaplig Östersjöforskning, liksom<br />
för undervisning och vetenskapliga möten. Askölaboratoriet utnyttjas därför inom<br />
forskning, forskarutbildning och grundutbildning med miljövetenskaplig inriktning.<br />
Genom SMF bokas även utsjöfartyg, exempelvis Fyrbyggaren som normalt utför<br />
rutinmiljöövervakning av Östersjöns ekosystem för Naturvårdsverket. Flera projekt<br />
inom miljövetenskap bedriver också forskning kring landekosystem (t.ex. Landscape<br />
structure, patterns of biodiversity and conservation strategies in the Baltic Sea<br />
region). För fältstudier inom Sverige finns ett stort antal fältstationer att nyttja. Våra<br />
forskare har ofta använt den ekologiska fältstationen på Öland. Det finns också goda<br />
möjlighet att i samarbete med forskare på Stockholms universitet bedriva<br />
fältverksamhet på Stockholms universitets forskningsstation Tovetorp i<br />
Södermanland. Noters bör dock att den terrestra forskningen inte är i särskilt stort<br />
behov av fasta forskningsstationer. Mycket av forskningen sker istället med lätt<br />
utrustning på ett stort antal platser spridda i landskapet. Institutionen för<br />
livsvetenskaper har goda faciliteter att sortera, identifiera, kvantifiera och förvara<br />
provtaget biologiskt och geologiskt (jord/sediment) material från fältstudier och<br />
experiment.<br />
Sammanfattningsvis konstaterar vi att det infrastrukturella stöd som finns att tillgå<br />
för miljövetenskapliga forskarstuderande vid Södertörns högskola måste anses vara<br />
mycket gott. Tack vare att så mycket av verksamheten byggts upp under senare år –<br />
inte bara laboratorier och fältutrustning, utan även bibliotek och elektroniska tjänster<br />
– är dessutom detta stöd som regel av mycket modernt snitt och bör kunna fortsätta<br />
att vara så under den närmaste framtiden.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
44
8. TABELLER<br />
Tabell 1. Handledarresurser inom området innevarande läsår.<br />
Namn Anställning Akademisk titel<br />
(och inriktning)<br />
Anställningens<br />
omfattning<br />
(%) vid den<br />
sökande<br />
högskolan<br />
Planerad<br />
tjänstgöring av<br />
heltid (%) inom<br />
forskarutbildning<br />
inom området 1<br />
Forskarutbildningsämne<br />
Lehtilä, Kari Professor Professor (miljövetenskap) 100 40 Miljövetenskap<br />
Olsén, Håkan Professor Professor (zoologi) 100 10 Miljövetenskap<br />
Porsch-Hällström, Inger Professor Professor (molekylär toxikologi) 100 15 Miljövetenskap<br />
Wramner, Per Professor Professor (tillämpad<br />
49 10 Miljövetenskap<br />
miljövetenskap)<br />
Andrén, Elinor Högskolelektor Docent (naturgeografi) 100 9 Miljövetenskap<br />
Boström, Magnus Högskolelektor Docent (sociologi) 100 9 Miljövetenskap<br />
Gilek, Michael Högskolelektor Docent (ekologi) 100 15 Miljövetenskap<br />
Grahn, Mats Högskolelektor Docent (zooekologi) 100 15 Miljövetenskap<br />
Hammer, Monica Högskolelektor Docent<br />
100 15 Miljövetenskap<br />
(naturresurshushållning)<br />
Hassler, Björn Högskolelektor Docent (miljövetenskap) 100 9 Miljövetenskap<br />
Härlin, Mikael Högskolelektor Docent (systematik) 100 9 Miljövetenskap<br />
Johansson, Magnus Högskolelektor Docent (biokemi) 100 9 Miljövetenskap<br />
Lönn, Mikael Högskolelektor Docent (växtekologi) 100 9 Miljövetenskap<br />
Mattsson, Jan-Eric Högskolelektor Docent (systematisk botanik) 100 9 Miljövetenskap<br />
Sjöling, Sara Högskolelektor Docent (mikrobiologi) 100 15 Miljövetenskap<br />
Bergman, Maria Högskolelektor Fil dr (kulturgeografi) 100 3 Miljövetenskap<br />
Bollner, Tomas Högskolelektor Fil dr (zoologi) 100 3 Miljövetenskap<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
45
Dinnétz, Patrik Högskolelektor Fil dr (ekologisk botanik) 100 3 Miljövetenskap<br />
Loiske, Vesa-Matti Högskolelektor Fil dr (kulturgeografi) 100 3 Miljövetenskap<br />
Petersson, Mona Högskolelektor Fil dr (naturgeografi) 100 6 Miljövetenskap<br />
Rytkönen, Paulina Högskolelektor Fil dr (ekonomisk historia) 100 3 Miljövetenskap<br />
1<br />
Den planerade tjänstgörningen har uppskattats baserat på nuvarande handledning samt kommande uppdrag inom<br />
forskarutbildningen så som studierektor (prof Kari Lehtilä), seminarieverksamhet och undervisning inom obligatorisk<br />
forskarutbildningskurser. Vidare har alla potentiella handledare beräknats utnyttja 1% arbetstid för deltagande i möten inom<br />
handledarkollegiet. Den uppskattade tjänstgörningen skall alltså ses som ett försök till fördelning av tjänstgörningen utifrån de<br />
ekonomiska kalkyler som finns beskrivna i avsnitt 6. Denna fördelning kommer dock att modifieras allt eftersom nya doktorander och<br />
handledningstid delas ut.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
46
Tabell 2. Övriga disputerade lärare och forskare inom området.<br />
Namn Anställning Akademisk titel (och<br />
inriktning)<br />
Anställningens omfattning<br />
(%) vid den sökande<br />
högskolan<br />
Kern, Kristine Gästprofessor Fil.dr. (statsvetenskap) 17 17<br />
Thorborg, Marina 1 Professor, gäst Professor, emeritus<br />
20 20<br />
(ekonomisk historia)<br />
Andrén, Thomas Högskolelektor Docent (marin kvartärgeologi) 100 100<br />
Balfors, Berit Högskolelektor Docent (mark- och<br />
vattenteknik)<br />
Mörtberg, Ulla Högskolelektor Forskarassistent (mark- och<br />
vattenresurslära)<br />
20 20<br />
25 25<br />
Hallgren, Stefan Post-doc Fil dr (funktionell<br />
100 100<br />
Zoomorfologi)<br />
Hjort, Karin Högskolelektor Fil dr (mikrobiologi) 100 100<br />
Karlsson, Mikael Högskolelektor Fil dr (miljö- och<br />
20 20<br />
energisystem)<br />
Lindberg, Clas Högskolelektor Fil dr (kulturgeografi) 100 100<br />
Smolarz, Katarzyna Post-doc Fil dr (naturvetenskap) 100 100<br />
Planerad tjänstgöring<br />
av heltid (%) inom<br />
området<br />
1<br />
Uppdaterat CV och publikationslista saknas på grund av längre forskningsvistelse i Kina.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
47
Tabell 3. Examina på forskarnivå i för ansökan relevanta forskarutbildningsämnen avlagda av doktorander som finansierats av<br />
högskolan.<br />
Licentiatexamina inom<br />
Miljövetenskap*<br />
Doktorsexamina inom<br />
Miljövetenskap*<br />
2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010<br />
5 2 2 2 2 1<br />
2 1 2 4 5 1 1<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
48
Tabell 4. Antal doktorander i relevanta forskarutbildningsämnen som innevarande läsår finansieras av högskolan.<br />
Namn Forskarutbildningsämne Högskola där<br />
doktorand är<br />
antagen<br />
Försörjningsform*<br />
samt omfattning<br />
vid den sökande<br />
högskolan (%)<br />
Aktivitetsgrad i<br />
forskarutbildningen<br />
(%)<br />
År för<br />
antagning<br />
Andersson, Ingela Geografi Stockholms Lärarlyftet 1 80 % 2008<br />
universitet<br />
Börjeson, Natasja Tema vatten i natur och Linköpings Doktorandanställning, 80 % 2009<br />
samhälle<br />
universitet 100 %<br />
Eriksson, Sofia Geografi Stockholms Doktorandanställning, 80 % 2006<br />
universitet 100 %<br />
Forss, Åsa Kulturgeografi Stockholms Doktorandanställning, 80 % 2004<br />
universitet 100 %<br />
Franzén, Frida Mark- och vattenteknik KTH Doktorandanställning, 80 % 2 2009<br />
50 %<br />
Henriksson, Oskar Zoologisk ekologi Stockholms Doktorandanställning, 80 % 2006<br />
universitet 100 %<br />
Jaensson, Alia<br />
Biologi med inriktning mot Uppsala<br />
Doktorandanställning, 80 % 2004<br />
ekotoxikologi<br />
universitet 100 %<br />
Jonsson, Magnus Växtekologi Stockholms Doktorandanställning, 100 % 2002<br />
universitet 100 %<br />
Lind, Emma<br />
Zoologi, funktionell<br />
Stockholms Doktorandanställning, 80 % 2003<br />
morfologi<br />
universitet 100 %<br />
Lättman, Håkan Biologi Linköpings Doktorandanställning, 5 % 3 2004<br />
universitet 100 %<br />
Reyhanian, Nasim Molekylärbiologi Örebro<br />
Doktorandanställning, 80-100 % 2010<br />
universitet 100 %<br />
Saunders, Fred Kulturgeografi Stockholms Doktorandanställning, 80 % 2006<br />
universitet 100 %<br />
Schenk, Linda Infrastruktur KTH Doktorandanställning, 80 % 2006<br />
100 %<br />
Söderström, Sara Tema vatten i natur och Linköpings Doktorandanställning, 80 % 2009<br />
samhälle<br />
universitet 100 %<br />
Thureborn, Petter Molekylärbiologi Stockholms<br />
universitet<br />
Doktorandanställning,<br />
100 %<br />
80 % 2008<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
49
Udovyk, Oksana<br />
Tema vatten i natur och<br />
samhälle<br />
Linköpings<br />
universitet<br />
Warghagen, Dan Geografi Stockholms<br />
universitet<br />
Vinter, Tiina Växtekologi Stockholms<br />
universitet<br />
Doktorandanställning, 80 % 2009<br />
100 %<br />
Lärarlyftet 1 80 % 2008<br />
Doktorandanställning,<br />
100 %<br />
60 % 2009<br />
*Med försörjningsform avses dels olika former av anställningar, dels utbildningsbidrag och stipendier<br />
1 Lärarlyftet: forskarskola i geografi, naturkunskap fysik och kemi, samarbete mellan Stockholms universitet och Södertörns högskola.<br />
Yrkesverksamma lärare går forskarutbildning till licentiatnivå. Lönerna betalas genom skolan där lärarna är anställda. Tabellens<br />
forskarstuderande är placerade på Södertörns högskola som också administrerar forskningskostnaderna. Handledningen: 5%<br />
handledningstid, varav 3 % vid SH och 2 % vid SU.<br />
2<br />
30 % av forskningstiden garanteras av annan arbetsgivare.<br />
3 Forskarutbildningen nästan färdig, disputerar under våren 2010.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
50
Tabell 5. Externa projekt vid Södertörns högskola 2008-2009.<br />
Namn<br />
Boström ,<br />
Magnus<br />
Bradshaw,<br />
Clare<br />
Gilek,<br />
Michael<br />
Gilek,<br />
Michael<br />
Hammer,<br />
Monica<br />
Johansson,<br />
Magnus<br />
Lehtilä,<br />
Kari<br />
Lönn,<br />
Mikael<br />
Olsen,<br />
Håkan<br />
Porsch<br />
Hällström,<br />
Inger<br />
Porsch<br />
Hällström,<br />
Inger<br />
Rytkönen,<br />
Paulina<br />
Sjöling,<br />
Sara<br />
Wright,<br />
Anthony<br />
Projekttitel<br />
Kemikalier och textilier:<br />
hantering av miljö- och<br />
hälsorisker från produkter med<br />
komplexa produktkedjor<br />
(CHEMTEX)<br />
Ecological effects of hydrophobic<br />
organic contaminants on coastal<br />
Baltic Sea ecosystems<br />
Regulating chemicals in the Baltic<br />
Sea area<br />
Environmental risk governance of<br />
the Baltic Sea (RISKGOV)<br />
Ecosystems as common-pool<br />
resources – Implications for<br />
building sustainable water<br />
management institutions in the<br />
Baltic Sea Region<br />
Diversitet, spridning och<br />
prevention av TBE …<br />
Landscape structrue, patterns of<br />
biodiversity and conservation<br />
strategies in the Baltic Sea region<br />
Fina<br />
nsiä<br />
r<br />
Belopp<br />
2008<br />
Belopp<br />
2009<br />
ÖSS 1 687 000<br />
ÖSS 1 251 000 1 287 000<br />
ÖSS 1 432 000<br />
ÖSS 2 295 000<br />
ÖSS 1 755 000 1 807 000<br />
ÖSS 1 178 000<br />
ÖSS 1 148 000 1 182 000<br />
Kransalger - Planeringsbidrag ÖSS 100 000<br />
Impact of pesticides on Baltic<br />
salmon and brown trout<br />
reproductive success<br />
Dealing with risks -<br />
Planeringsbidrag<br />
(Fortsättning nästa sida)<br />
Endocrine disruption in fish: Risk<br />
identification, development of<br />
biomarkers and assessment of<br />
risk levels in the Baltic sea<br />
Samverkan kring<br />
kvalitetscert……Planeringsbidrag<br />
Anaerobic ammonia oxidation<br />
(anammox): a proposed missing<br />
piece in the Baltic Sea nitrogen<br />
cycle<br />
Molecular mechanisms for recent<br />
acquisition of alternative<br />
wintermigration behavior in<br />
songbirds of the Baltic Sea<br />
Region<br />
ÖSS 1 002 000 1 031 000<br />
ÖSS 100 000<br />
ÖSS 1 890 000<br />
ÖSS 270 000<br />
ÖSS 967 000 973 000<br />
ÖSS 1 755 000<br />
Summa ÖSS 8 833 000 14 277 000<br />
51(53)
Tabell 5. (Fortsättning)<br />
Namn<br />
Andrén,<br />
Elinor<br />
Bergman,<br />
Maria<br />
Boström,<br />
Magnus<br />
Boström,<br />
Magnus<br />
Boström,<br />
Magnus<br />
Gilek,<br />
Michael<br />
Gilek,<br />
Michael<br />
Grahn,<br />
Mats<br />
Grahn,<br />
Mats<br />
Hassler,<br />
Björn<br />
Jaensson,<br />
Alia<br />
Johansson,<br />
Magnus<br />
Olsen,<br />
Håkan<br />
Petersson,<br />
Mona<br />
Rytkönen,<br />
Paulina<br />
Rytkönen,<br />
Paulina<br />
Rytkönen,<br />
Paulina<br />
Rytkönen,<br />
Paulina<br />
Sjöling,<br />
Sara<br />
Projekttitel<br />
Senkvartära miljöförändringar på<br />
Kamtjatkahalvön<br />
Funktionsomvandling av<br />
hamnområden<br />
Den försummade dimensionen.<br />
Att inkludera sociala aspekter i<br />
transnationella hållbarhetsprojekt<br />
Kemikalier i textilier<br />
Fina<br />
nsiä<br />
r<br />
Belopp<br />
2008<br />
Belopp<br />
2009<br />
VR 157 000<br />
Form<br />
as<br />
Form<br />
as<br />
KKstifte<br />
lsen<br />
760 000<br />
Standardiseringens dolda maktk… EFI 130 000<br />
BONUS RISKGOV: Environmental<br />
risk gov…..<br />
BONUS RISKGOV: Environmental<br />
risk gov…..<br />
Genetic connectivity of fish<br />
populations<br />
Wiomsa - Genetic connectivity<br />
Att hantera osäkerhet -<br />
Konferensbidrag<br />
Effekter av bekämpningsmedel på<br />
laxars...<br />
Identifiering och molekylär<br />
karaktärisering …<br />
Effekter av bekämpningsmedel på<br />
laxars och öringars reproduktion<br />
Natu<br />
rvår<br />
dsve<br />
rket<br />
660 000 675 000<br />
200 000 83 000<br />
426 122 557 089<br />
EU 255 117 425 195<br />
SIDA 600 000 600 000<br />
WIO<br />
MSA<br />
Form<br />
as<br />
Form<br />
as<br />
120 000<br />
260 000<br />
160 785<br />
CTS 222 000<br />
FOR<br />
MAS<br />
260 000<br />
Forskarskola för gymnasielärare SU 162 000<br />
From local Champions to global<br />
players: The dairy sector in the<br />
global market - a comparative<br />
study of Denmark, France, New<br />
Zealand, Urguay and Chile<br />
Sojakedjan i globaliseringen av<br />
livsmedelssystemet: Utmaningar<br />
för ett hållbart livsmedelssystem<br />
Landsbygdsutveckling,<br />
traditionella varor, territorier och<br />
lokala produktionssystem på den<br />
svenska landsbygden<br />
Bland getter och kor. Lokala<br />
produktionssystem mervärdeostar<br />
i Europa<br />
SU<br />
(från<br />
VR<br />
proj<br />
ekt)<br />
SU<br />
(från<br />
Form<br />
as<br />
proj<br />
ekt)<br />
FOR<br />
MAS<br />
310 079<br />
45 954 186 495<br />
690 000 690 000<br />
VR 1 215 000<br />
Metaexplore EU 1 278 903<br />
52(53)
Wramner,<br />
Per<br />
Wramner,<br />
Per<br />
The village and the centre.<br />
Managing change in the Lake<br />
Victoria fishery from a multispecies<br />
to a single species<br />
fishery.<br />
How can Zanzibar benefit more<br />
from seaweed - a global value<br />
chain approach<br />
Summa andra finansiärer än<br />
ÖSS<br />
SIDA 599 000<br />
SIDA 450 000<br />
5 928 272 6 250 467<br />
2008 2009 m<br />
Miljövetenskapliga studier, totalsumma 14 761 272 20 527 467<br />
Tabell 6. Andel externfinansierad forskningstid (%) för handledare och forskare<br />
inom området miljövetenskapliga studier år 2006-2009.<br />
Namn<br />
Anställningens<br />
omfattning<br />
(%) 2006 2007 2008 2009<br />
Elinor Andrén 100 50 10<br />
Maria Bergman 100 100 80 7<br />
Tomas Bollner 100 25<br />
Magnus Boström 100 50 80<br />
Patrik Dinnétz 100 50 45<br />
Michael Gilek 100 90 90 90 85<br />
Mats Grahn 100 50 30 30 55<br />
Stefan Hallgren 100 100<br />
Monica Hammer 100 50 75 75 48<br />
Mikael Härlin 100 50 30<br />
Björn Hassler 100 50 74 30 50<br />
Karin Hjort 100 100<br />
Magnus Johansson 100 50 50 50 30<br />
Mikael Karlsson 20 20<br />
Kari Lehtilä 100 50 30 80 100<br />
Vesa-Matti Loiske 100 50 20 20 20<br />
Mikael Lönn 100 50 25 30 30<br />
Jan-Eric Mattsson 100 25 75 30 30<br />
Ulla Mörtberg 50 50<br />
Håkan Olsén 100 50 50 50 50<br />
Mona Petersson 100 50 20 40 50<br />
Inger Porsch-<br />
Hällström 100 50 50 50 50<br />
Paulina Rytkönen 100 75 50 75<br />
Sara Sjöling 100 50 30 30 40<br />
Katarzyna Smolarz 100 100<br />
Marina Thorborg 100 30 30<br />
Per Wramner 49 49 25 25 25<br />
53(53)
Bilagor<br />
A – Strategi<br />
B – Förslag riktlinjer<br />
C – Allmän studieplan inklusive kursplaner<br />
D – Avtal med universitet<br />
E – CV för möjliga handledare<br />
F – Publikationsförteckningar möjliga<br />
handledare<br />
G – CV övriga disputerade lärare<br />
H – Publikationsförteckningar övriga lärare<br />
I – Förteckning över doktorsavhandlingar<br />
Miljövetenskapliga studier
www.sh.se<br />
Södertörns högskola<br />
141 89 Huddinge<br />
<strong>Forsknings</strong>och<br />
utbildningsstrategi<br />
för Södertörns högskola
Förord<br />
Inför regeringens kommande forskningsproposition fick alla<br />
universitet och högskolor i uppdrag att lämna underlag i form<br />
av strategiska överväganden inför de närmaste åren. Här är<br />
strategin för Södertörns högskola. Den lämnades till regeringen<br />
den 21 december 2007.<br />
Eftersom vår ambition är att högskolan hela tiden ska utvecklas<br />
kommer vi under de närmaste åren att hålla dokumentet<br />
”levande”. Det ska vara ett dokument att återvända till, diskutera<br />
kring och utvärdera våra beslut mot.<br />
Vi vill arbeta för att Södertörns högskola ska fortsätta vara en<br />
dynamisk arbetsplats där både människor, kunskap och idéer<br />
kan mötas och utvecklas.<br />
Huddinge, februari 2008<br />
Ingela Josefson<br />
Rektor
5<br />
De första dryga tio åren vid Södertörns högskola har kännetecknats<br />
av en stark expansion. Vi har utvecklat närmare<br />
30 utbildningsprogram och bedriver omfattande forskning<br />
och forskarutbildning. Ambitionen att bli universitet med<br />
generell rätt att utfärda doktorsexamen har genomsyrat<br />
verksamheten. Detta har manifesterats i en första universitetsansökan<br />
år 2002 och en uppdaterad ansökan fyra år senare.<br />
Ambitionen ligger fast. Vi har såväl de ekonomiska som<br />
kvalitetsmässiga förutsättningarna att axla uppgiften som<br />
ett universitet i södra Stockholmsregionen.<br />
<strong>Forsknings</strong>- och utbildningsstrategin är disponerad på följande sätt:<br />
Inledningsvis resonerar vi kortfattat om visioner och strategier, delvis i relation till Resursutredningens<br />
betänkande (Resurser för kvalitet, SOU 2007:81). Vi beskriver de tre ledord som har varit och är vägledande<br />
för högskolan – mångvetenskap, mångkulturalitet och medborgerlig bildning – och lyfter särskilt fram några<br />
viktiga framtidsfrågor. Vi redogör sedan för utvecklingsmöjligheter inom forskningen och de starka forskningsprofiler<br />
som finns, och därefter för de satsningar och profileringar som görs på olika nivåer inom<br />
utbildningen. Frågor om samarbeten med andra lärosäten, samverkan med det omgivande samhället och<br />
internationalisering behandlas integrerat i avsnitten om forskning och utbildning.<br />
Visioner och strategier<br />
Mångvetenskap, mångkulturalitet och<br />
medborgerlig bildning utgör tre centrala<br />
begrepp för verksamheten. Ett mångvetenskapligt<br />
arbetssätt har sedan starten<br />
varit utmärkande för högskolan. Samverkan<br />
över ämnesgränserna är viktig för<br />
att nå en mer nyanserad kunskap om<br />
komplexa samhälleliga fenomen, som<br />
också kan leda fram till nya perspektiv och<br />
problemformuleringar. Betoningen av det<br />
mångkulturella bottnar i en övertygelse<br />
om att mångkulturell förståelse ger en bredare<br />
och intressantare kunskap, som aktivt<br />
kan befrämja integrationen i samhället.<br />
Kulturmöten, kommunikation och olika<br />
interkulturella processer är därför centrala<br />
fält för oss. Att vi har landets högsta andel<br />
nya studenter med utländsk bakgrund<br />
(33%) innebär självfallet stora möjligheter<br />
i detta avseende. Ambitionen att förena<br />
en akademisk tradition av kritisk reflektion<br />
med människors aktuella frågor och erfarenhet<br />
står för en strävan efter medborgerlig<br />
bildning. Det övergripande målet är att<br />
ge studenterna goda förutsättningar att bli<br />
självständiga och ansvarstagande medborgare.<br />
Vi vill fortsatt värna den relativa småskaligheten,<br />
med närhet mellan studenter<br />
och lärare, för att utveckla dessa inslag i<br />
verksamheten.<br />
<strong>Forsknings</strong>anknuten grundutbildning<br />
Verksamheten vid Södertörns högskola<br />
står på en stabil vetenskaplig grund. Vi har<br />
från början byggt upp en universitetskultur<br />
med en hög andel disputerade lärare och<br />
en stark koppling mellan grundutbildning<br />
och forskning. Alltsedan starten har forskningens<br />
betydelse för grundutbildning och<br />
kunskapsutveckling betonats. Samtliga av<br />
våra utbildningsprogram ska vara forskningsmässigt<br />
väl förankrade. Det har bland<br />
annat inneburit en medveten prioritering<br />
att anställa lärare med doktorsexamen, och<br />
andelen forskarutbildade lärare vid Södertörns<br />
högskola är därför också hög: 61%. 1<br />
<strong>Forsknings</strong>volymen har ökat kraftigt<br />
under den drygt tioåriga uppbyggnadsfasen.<br />
Forskning och forskarutbildning utgör<br />
för närvarande cirka hälften av högskolans<br />
totala omslutning, och andelen förväntas<br />
växa. År 2008 kommer resurserna för<br />
forskning och forskarutbildning att uppgå<br />
till sammanlagt 325 miljoner kronor.<br />
Ett professorsprogram stärker ytterligare<br />
den akademiska kvaliteten. Satsningen<br />
omfattar ett tjugotal professorstjänster riktade<br />
mot det som är våra profilerade<br />
områden i undervisning och forskning.<br />
Anställningarna ger generöst utrymme för<br />
egen forskning, handledning av doktoran-<br />
1 Detta är i paritet med de äldre universiteten.<br />
Som jämförelse kan sägas att andelen vid de senast<br />
inrättade universiteten är 40% (Karlstad och Mittuniversitetet),<br />
41% (Växjö) och 49% (Örebro).<br />
Allt enligt Högskoleverkets årsrapport 2007:33 R.
6 7<br />
der och stärkande av forskningsprofilen.<br />
Genom dessa satsningar kommer vi såväl<br />
att kunna förstärka forskningsanknytningen<br />
i våra utbildningsprogram som att ytterligare<br />
konsolidera de starka forskningsområdena.<br />
Vi räknar med att dessa nya satsningar<br />
kommer att bära frukt i verksamheten<br />
från början av 2009. 2<br />
Kvalitet i centrum<br />
Vi välkomnar många av grundtankarna<br />
i förslaget till det nya resursfördelningssystem<br />
som lanseras i Resursutredningens<br />
betänkande, och vi ser positivt på ledorden<br />
om koncentration och profilering.<br />
Södertörns högskolas huvudstrategi är att<br />
vara ett universitet med kvalificerad forskning<br />
inom ett antal profilområden med en<br />
relativt omfattande grundutbildning.<br />
Volymmässigt planerar högskolan en försiktig<br />
expansion av utbildning på grundnivå<br />
och avancerad nivå under åren<br />
2009–2012; från dagens cirka 6 000 helårsstudenter<br />
till cirka 7 500. En tredjedel<br />
av nytillskottet förväntas inom lärarutbildningen.<br />
2 Utlysning av tolv professorstjänster har under<br />
december 2007 skett i företagsekonomi (två), nationalekonomi,<br />
statsvetenskap, historia, journalistik, pedagogik,<br />
medieteknik, medie- och kommunikationsvetenskap,<br />
etnologi, retorik och miljövetenskap. Under<br />
februari 2008 avses utlysning av sju professorstjänster<br />
att ske i Östersjö- och Östeuropaforskning (två),<br />
samtidshistoria, religionsvetenskap, genusvetenskap,<br />
filosofi och sociologi.<br />
Södertörns högskola är inne i en process<br />
där verksamheten koncentreras och<br />
profileras. Från att ha arbetat vid tre olika<br />
campus, koncentreras verksamheten nu<br />
till Flemingsberg. Fem språk har avvecklats<br />
som enskilda ämnen, och i utbildningsprogram<br />
som innehåller dessa språk har<br />
samarbete med Stockholms universitet<br />
etablerats. Det pågår en diskussion om<br />
koncentration och profilering av naturvetenskapen,<br />
bland annat mot bakgrund av<br />
det svaga studentunderlaget. Förändringar<br />
som dessa är nödvändiga ifall högskolan<br />
ska kunna utnyttja sina resurser på ett<br />
ändamålsenligt sätt. Vi vill erbjuda breda<br />
utbildningar på alla nivåer inom de områden<br />
där vi forskningsmässigt står starka.<br />
Det är också mot denna bakgrund som<br />
man ska se högskolans arbete med att<br />
utveckla distinkta forskningsprofiler.<br />
Vi ser också positivt på utredningens<br />
förslag om att kvalitetsfrågor i vid mening<br />
ska få större genomslag i fördelningen av<br />
medel till lärosätena. Högskolan har under<br />
de senaste åren intensifierat arbetet med<br />
att utveckla former för kvalitetssäkring av<br />
alla relevanta processer i organisationen.<br />
Under 2008 medverkar vi i den första<br />
omgången av Högskoleverkets nya<br />
granskningsomgång rörande systematisk<br />
kvalitetssäkring.<br />
Forskarutbildning och examinationsrätt<br />
Den enskilt viktigaste frågan för högskolans<br />
framtida utveckling gäller examina-<br />
tionsrätten i forskarutbildningen. Den målmedvetna<br />
strävan att koppla forskning och<br />
utbildning till varandra gäller också här. Vi<br />
har i samverkan med andra lärosäten<br />
(framförallt Stockholms Universitet och<br />
Karolinska Institutet) byggt upp en forskarutbildning<br />
inom det som är våra starka<br />
forskningsområden. Även om det inte<br />
märks i den officiella statistiken (eftersom<br />
doktoranderna är inskrivna vid andra lärosäten)<br />
finns vid högskolan ett 60-tal doktorander<br />
inom humaniora och samhällsvetenskap,<br />
och cirka 40 inom de naturvetenskapliga<br />
ämnena. Doktoranderna vid<br />
högskolan är en integrerad och mycket<br />
viktig del av forskarmiljöerna.<br />
Vi tvingas dock konstatera att det har<br />
blivit allt svårare att ha doktorander i våra<br />
forskarmiljöer. Om såväl antagning, kursutformning,<br />
huvudhandledarskap och<br />
disputationer måste genomföras vid<br />
lärosätet med examinationsrätt blir<br />
konsekvenserna stora för oss. I praktiken<br />
innebär det en risk att vi inte längre kan<br />
ha doktorander. 3 Vår huvudstrategi i denna<br />
3 Det är inte möjligt för Östersjöstiftelsen att finansiera<br />
doktorander vid andra lärosäten, vilket i praktiken skulle<br />
bli fallet om såväl rekrytering, huvudhandledning som<br />
kvalitetsgranskning (inkl. disputation) måste ske vid<br />
andra lärosäten.<br />
fråga är ändå att så långt möjligt söka hitta<br />
praktiska lösningar i samverkan med<br />
andra lärosäten. Som ett led i internationaliseringen<br />
ser vi en möjlighet att i ökad<br />
utsträckning samverka med systermiljöer<br />
vid andra utländska universitet. Inom alla<br />
våra profilområden finns sådana täta samarbeten<br />
som också skulle kunna rymma<br />
doktorander.<br />
Vi kommer självfallet, när det blir möjligt,<br />
att ansöka om rättigheter att utfärda<br />
examina på forskarnivå inom de ämnen<br />
där vi har sådana förutsättningar. Vi kommer<br />
också, när sådana möjligheter yppas,<br />
att ansöka om flera forskningsprofiler. Vi<br />
ser framför oss att perioden 2009–2012,<br />
som denna strategi gäller, kommer att<br />
utgöra en ”överbryggningsperiod”, där vi<br />
kommer att arbeta för och invänta långsiktiga<br />
besked om examinationsrätt och universitetsstatus.<br />
Ifall det inte är möjligt att<br />
under denna period på ett rimligt sätt lösa<br />
frågan om forskarutbildningen enligt ovan,<br />
kan vi komma att satsa mer på forskarassistenttjänster<br />
och post doc-anställningar.
8 9<br />
Högskolans forskning<br />
Högskolan arbetar medvetet och framtidsinriktat<br />
för att stärka profileringen av forskningen.<br />
Den ovan nämnda professorssatsningen<br />
är ett exempel. Ett annat är skapandet<br />
av ett Centrum för Östersjö- och<br />
Östeuropaforskning (CBEES) som ett sätt<br />
att stärka den forskningsinriktningen.<br />
Ytterligare ett är tilldelning av så kallade<br />
MOA-medel som har gjort att fyra forskargrupperingar<br />
under en treårsperiod har<br />
fått möjlighet att utveckla sina områden. 4<br />
Högskolan delar varje år ut cirka 15 planeringsbidrag<br />
som ska ge möjlighet för forskare<br />
att arbeta fram konkurrenskraftiga<br />
ansökningar. Dessutom har tre lovande<br />
forskargrupperingar tilldelats större planeringsanslag<br />
som ska göra det möjligt att<br />
arbeta fram ansökningar om forskningsprogram.<br />
Högskolan ser det som utomordentligt<br />
viktigt att dessa satsningar inte<br />
enbart ska bidra till att stärka redan etablerade<br />
inriktningar, utan att de också ska<br />
ge möjlighet att utveckla nya spännande<br />
forskningsområden.<br />
4 Sexton forskargrupper vid högskolan ansökte om<br />
ett sådant MOA-stöd. Externa granskare användes i<br />
bedömningen av vilka fyra grupper som till slut skulle<br />
få medel. Omfattningen av MOA-stödet var i tre fall<br />
2 miljoner kronor per år, och i ett fall 1 miljon kronor<br />
per år. En liknande MOA-utlysning planeras för 2009.<br />
Åtta områden<br />
Efter en inventering och en intern diskussion<br />
har åtta olika områden listats där vi<br />
bedriver forskning av hög klass. De kriterier<br />
som har använts för detta har varit:<br />
a) att det finns ett distinkt tema som förenar<br />
forskarna; b) att området har sådan<br />
stadga att det inte kan betraktas som ett<br />
tidsbegränsat forskningsprogram; c) att<br />
en större grupp av erfarna seniora och<br />
yngre forskare arbetar tillsammans (10<br />
forskare är ett minimum) inom området;<br />
d) att temat rymmer flera forskningsprogram<br />
och forskningsprojekt som har genererats<br />
i konkurrens; e) att det finns en<br />
omfattande vetenskaplig publicering; och<br />
f) att ambitionen är att forskningsprofilen<br />
ska utgöra en integrerad del av högskolans<br />
utbildning på grundnivå, avancerad<br />
nivå och forskarnivå.<br />
Vi ska kort beskriva högskolans starka<br />
forskningsområden:<br />
Östersjö- och Östeuropaforskning<br />
Inom Östersjö- och Östeuropaforskning<br />
samlas olika discipliner och olika perspektiv<br />
i syfte att nå en djupare förståelse av<br />
omvandlingsprocesser inom detta geografiska<br />
område. Här härbärgeras en betydande<br />
del av forskningen på Södertörn i<br />
form av såväl enskilda projekt som större<br />
forskningsprogram. Som en samordnande<br />
kraft finns CBEES, innefattande forskarskolan<br />
Baltic and East European Graduate<br />
School (BEEGS). Vid CBEES finns bland<br />
andra fem professorer, sex forskningsledare<br />
(seniora forskare), ett 40-tal doktorander.<br />
Åtta post-doc befattningar och ett<br />
antal gästprofessorer tillkommer inom den<br />
närmaste tvåårsperioden. Två ytterligare<br />
professorstjänster kommer att utlysas<br />
under början av 2008. En betydande del<br />
av CBEES verksamhet har organiserats<br />
kring ett antal breda teman. CBEES har<br />
täta relationer med flera andra välrenommerade<br />
centrumbildningar i Östersjö- och<br />
Östeuropaområdet.<br />
Samtidshistoria<br />
Samtidshistoria är ett andra starkt forskningsområde.<br />
Fältet domineras av<br />
Samtidshistoriska Institutet med sin<br />
inriktning mot modern politisk historia.<br />
Institutet främjar och bedriver forskning,<br />
dokumentation och undervisning i samtidens<br />
historia och är den ledande svenska<br />
institutionen inom detta område. Ett 30-<br />
tal forskare och doktorander är för närvarande<br />
knutna till verksamheten (fem professorer;<br />
ett 20-tal seniora forskare och<br />
sju doktorander). En professorstjänst i<br />
samtidshistoria kommer att utlysas under<br />
början av 2008. Forskargruppen består i<br />
första hand av historiker men anknyter<br />
också till samtidsperspektiv i andra<br />
discipliner, t.ex. statsvetenskap, sociologi<br />
och ekonomiämnena. Institutet ingår<br />
i ett europeiskt nätverk tillsammans med<br />
andra ledande samtidshistoriska forskningsinstitut.<br />
Institutionell förändring<br />
i det moderna samhället<br />
Ett tredje starkt forskningsområde handlar<br />
om institutionell förändring i det moderna<br />
samhället. Här finns ett stort antal projekt<br />
och program inom sociologi, statsvetenskap,<br />
företagsekonomi, nationalekonomi,<br />
med ett gemensamt intresse för att studera<br />
organisatoriska aspekter av det moderna<br />
samhället. Här inbegrips projekt om<br />
politikens spänningar i det moderna<br />
Sverige (som sker i samarbete med samtidshistorikerna),<br />
storstadsforskningen,<br />
forskning om familjepolitik, populism, staters<br />
förändring och regeringskansliets roll.<br />
Här finns sex professorer, 33 seniora forskare<br />
och 25 doktorander. Under perioden<br />
kommer, som nämnts ovan, ytterligare<br />
fem–sex professorstjänster att tillkomma<br />
inom detta område.<br />
Interreligiösa relationer<br />
Ett fjärde starkt forskningsområde handlar<br />
om interreligiösa relationer. Fältet är i<br />
högsta grad samtidsangeläget då människor<br />
av olika religiös tillhörighet idag lever<br />
allt mer tätt inpå varandra samtidigt som<br />
den globala politiska utvecklingen sedan<br />
millennieskiftet pekar på en ökad polarisering<br />
mellan olika religiösa grupper. Vid<br />
Södertörns högskola finns den huvudsakliga<br />
kompetensen inom religionerna islam<br />
och kristendom. <strong>Forsknings</strong>fältet profilerar<br />
forskning om modern utveckling inom<br />
islam och kristendom med särskilt fokus
10 11<br />
på religio-politiska väckelserörelser samt<br />
relationer religionerna emellan. Forskarna<br />
vid Södertörn spelar en betydelsefull roll<br />
både nationellt och internationellt; bland<br />
annat arrangerade högskolan i april 2007<br />
en stor internationell religionsvetenskaplig<br />
konferens: Religion on the Borders. Inom<br />
profilområdet kommer det under 2008<br />
att finnas två professorer, tio seniora forskare<br />
och sex doktorander. En professorstjänst<br />
i religionsvetenskap kommer att<br />
utlysas under början av 2008.<br />
Genusstudier<br />
Ett femte starkt forskningsområde är<br />
genusstudier. Genomgående tema är<br />
könens villkor och hur kvinnligt och manligt<br />
skapas i dåtid och nutid. Högskolan<br />
har ett stort antal välmeriterade genusforskare<br />
inte bara i ämnet genusvetenskap<br />
utan också i till exempel historia, idéhistoria,<br />
statsvetenskap, religionsvetenskap,<br />
sociologi, litteraturvetenskap,<br />
svenska och etnologi. Ett stort antal forskningsprojekt<br />
finns inom området: till<br />
exempel. genuspolitik, genusvetenskapens<br />
framväxt i Sverige; kvinnorörelsens framväxt<br />
sam feministisk teoriutveckling. Inom<br />
profilområdet finns tre ämnesinriktade<br />
professorer, ett tjugotal seniora forskare<br />
och cirka tjugo doktorander med genusvetenskaplig<br />
inriktning.<br />
I ämnet genusvetenskap finns idag<br />
ingen professor, men väl två docenter och<br />
en doktorand. En professorstjänst i genusvetenskap<br />
kommer att utlysas under början<br />
av 2008.<br />
Kritisk kulturteori och estetik<br />
Ett sjätte starkt forskningsområde är kritisk<br />
kulturteori och estetik. Forskningen inom<br />
detta fält befinner sig i skärningspunkten<br />
mellan en historiskt inriktad reflekterande<br />
teoretisk analys och studier av det samtida.<br />
I en tät integration av forskning och<br />
undervisning studeras estetiska, kulturella<br />
och mediala uttryck ur kontinentalfilosofiska,<br />
samtidsarkeologiska och samtidsestetiska<br />
perspektiv. Som en röd tråd löper<br />
reflektionen över relationen mellan teoretisk<br />
medvetenhet och estetisk, kulturell<br />
och social praxis. <strong>Forsknings</strong>området samlar<br />
några av landets ledande yngre forskare<br />
och har vid sidan av finansiering från<br />
Östersjöstiftelsen även haft en mycket stor<br />
andel externfinansierade projekt. Inom<br />
profilområdet finns för närvarande sex<br />
professorer, 30 seniora forskare och 16<br />
doktorander. En professorstjänst i filosofi<br />
kommer att utlysas under början av 2008.<br />
Miljövetenskap<br />
Ett sjunde forskningsområde som är fakultetsövergripande<br />
är miljövetenskap. Här<br />
studeras interaktionen mellan människan<br />
och naturen i syfte att skapa förståelse<br />
och förutsättningar för en ekologiskt hållbar<br />
social och ekonomisk utveckling.<br />
Forskningen kombinerar samhällvetenskapliga<br />
och naturvetenskapliga angrepps-<br />
sätt och metoder för att nå en fördjupad<br />
empirisk kunskap och teoretisk förståelse<br />
om miljöproblemens orsaker, omfång och<br />
hantering. Inom profilområdet finns en<br />
professor, 18 seniora forskare och 15<br />
doktorander. En professorstjänst i miljövetenskap<br />
har utlysts i december 2007.<br />
Här finns också forskarskolan Environmental<br />
Sciences and Development<br />
Graduate School.<br />
Biovetenskap<br />
Ett åttonde starkt forskningsområde är biovetenskap.<br />
Här finns överlappande tematiska<br />
forskningsinriktningar som tillsammans<br />
överbryggar gränserna, dels mellan<br />
kemi och biologi, dels mellan de laborativa<br />
disciplinerna inom biologi och biologins<br />
mer fältorienterade discipliner. Ett<br />
forskningsprogram i funktionsgenomik studerar<br />
hur informationen i arvsmassan<br />
översätts till biologisk funktion med hjälp<br />
av ett antal modellorganismer (samarbete<br />
med Karolinska Institutet). Molekylär ekologi<br />
utgör ett annat starkt forskningsprogram<br />
som dels använder molekylärbiologiska<br />
metoder för att kartlägga förändringar<br />
i naturliga populationer och dels studerar<br />
de molekylära mekanismerna som<br />
leder till utvecklingen av biologiskt diversitet<br />
i naturen. Inom profilområdet finns nio<br />
professorer, 16 seniora forskare och 38<br />
doktorander. Här finns också en forskarskola<br />
Molecular and Biological Sciences<br />
Graduate School.<br />
Forskning och kvalitet<br />
Dessa forskningsprofiler utgör avgränsbara,<br />
sammanhållna forskarmiljöer där det<br />
finns ett bärande gemensamt forskningsintresse.<br />
Samtidigt är de tillräckligt vida för<br />
att det ska vara möjliga att göra kontinuerliga<br />
anpassningar inom de olika miljöerna.<br />
Det måste också finnas en dynamik som<br />
gör det möjligt att ”öppna” gränserna och<br />
vidga perspektiven. Som vi ser det måste<br />
de starka forskningsområdena kunna förändras,<br />
bland annat beroende av hur<br />
framgångsrika forskarna är i att etablera<br />
nya grupperingar och konkurrera om<br />
externa medel. Vissa profiler kan försvinna<br />
och andra komma till. Profileringen måste<br />
kombineras med procedurer som stimulerar<br />
en dynamisk utveckling av forskningen.<br />
Det finns också exempel på utomordentligt<br />
kvalificerad forskning vid högskolan<br />
som ligger utanför de utpekade fälten;<br />
antingen för att de utgör relativa smala<br />
områden eller för att det inte finns en tillräckligt<br />
stor grupp forskare.<br />
Kvaliteten i forskningen säkras på sedvanligt<br />
vis i och med att grupperna är<br />
med och konkurrerar om externa forskningsmedel<br />
och publicerar sig nationellt<br />
och internationellt. Inom ovan angivna<br />
starka forskningsområden finns omfattande<br />
internationella forskarkontakter. Högskolan<br />
har t.ex. genom CBEES omfattande<br />
samarbete med flera andra framstående<br />
forskarcentra i Östersjö- och Östeuropaområdet<br />
och ett flertal samarbeten med
12 13<br />
gripande program som beställer kurser<br />
och undervisning av institutionerna. Det<br />
innebär dels att alla kurser utvecklas över<br />
traditionella ämnesgränser, dels att studenterna<br />
genom hela utbildningen möter<br />
disputerade och ämneskompetenta lärare.<br />
Högskolan utfärdar för närvarande<br />
endast en yrkesexamen – efter genomgången<br />
lärarutbildning. En grundtanke<br />
med övriga utbildningsprogram är dock att<br />
de också ska ha en tydlig arbetslivsorientering.<br />
De har samtliga en uttalad inriktning<br />
mot nischer i en samtida och framtida<br />
arbetsmarknad, där vi har anledning att<br />
förutsätta att det finns behov av akademiskt<br />
utbildade medarbetare. Senare års<br />
studier på nationell nivå av studenters faktiska<br />
etablering på arbetsmarknaden visar<br />
att Södertörns högskola lyckats förhållandevis<br />
bra med denna strategi, inte minst<br />
med tanke på att vi är ett av landets yngsta<br />
lärosäten med ett tämligen okänt varumärke<br />
hos både presumtiva studenter<br />
och arbetsgivare. 5<br />
Våra egna uppföljningar (Resultat från<br />
studerandeenkäten 2006. Södertörns<br />
högskola, 2007) redovisar samma genelärosäten<br />
i Sydafrika finansierade via<br />
STINT och Sida. Omfattande samverkan<br />
sker mellan forskarmiljöer vid högskolan<br />
och miljöer vid andra lärosäten. Ett exempel<br />
på detta är samarbetet med SLU inom<br />
det Mistra-finansierade forskningsprogrammet<br />
PlantComMistra, för vilket högskolan<br />
är programvärd. Kontakterna med KI och<br />
KTH är nära och ett nytt samarbete håller<br />
på att byggas upp i Centrum för teknik,<br />
medicin och hälsa (CTMH), där Södertörns<br />
högskola avser att samverka med KI,<br />
KTH och Stockholms läns landsting. Det<br />
kan ses som ett exempel på att högskolan<br />
är en viktig medaktör i ett regionalt, nationellt<br />
och internationellt kunskaps- och<br />
innovationssystem.<br />
För närvarande genomförs också en<br />
särskild satsning för att stimulera forskningssamverkan<br />
med externa aktörer. Vi<br />
kommer under en treårsperiod att utlysa<br />
planerings- och utvecklingsbidrag som syftar<br />
till en ökad samverkan mellan forskare<br />
inom högskolan och organisationer, myndigheter<br />
eller företag i vår omvärld. Bidraget<br />
kan användas till att utveckla en<br />
redan befintlig idé kring forskningssamverkan,<br />
alternativt till att planera för ett framtida<br />
samarbete. Det finns också möjlighet<br />
att erhålla stöd i form av ”matchning”, som<br />
innebär att viss forskarkompetens paras<br />
ihop med lämpliga aktörer i omvärlden.<br />
Det kommer framöver att ställas stora<br />
krav på högskolan (liksom på alla lärosäten)<br />
i forskningsstrategiska frågor, t.ex. när<br />
det gäller att överväga på vilka sätt som<br />
utvecklingen av starka forskarmiljöer främjas<br />
bäst. Vi ser framför oss att mer än<br />
hälften av högskolans omsättning kommer<br />
att gälla forskning. De ökande kraven från<br />
forskningsråd och andra på strategiska<br />
överväganden, medfinansiering etc. aktualiserar<br />
behovet av en ökad strategisk<br />
kapacitet. Också de ökade kraven från<br />
forskarna avseende information och stöd<br />
i olika forskningsfrågor (utlysningar, EUfrågor,<br />
samverkan etc.) verkar i samma<br />
riktning. Under den period som kommer<br />
avser högskolan att bygga upp både sin<br />
strategiska och sin administrativa kapacitet<br />
i dessa avseenden.<br />
Högskolans utbildning<br />
Högskolan bedriver utbildning på tre<br />
nivåer: grundnivå, avancerad nivå och<br />
forskarnivå. På grundnivå har vi i dagsläget<br />
närmare 30 program inom humaniora,<br />
samhällsvetenskap, teknik och naturvetenskap<br />
som leder fram till filosofie eller ekonomie<br />
kandidatexamen. Därutöver har vi<br />
ett mindre antal program som ger lärarexamen.<br />
Karaktäristiskt för programmen<br />
på grundnivå är att de inrymmer såväl<br />
ämnes- som fakultetsövergripande perspektiv.<br />
Många program har även, vid<br />
sidan av ingående ämnen, kurser om<br />
minst 30 högskolepoäng som är specialdesignade<br />
så att aktuella samhällsfrågor<br />
och vetenskapliga problem belyses utifrån<br />
olika disciplinära perspektiv. Två nyckelord<br />
är ämnesdjup och ämnesbredd. Programmen<br />
ska ge gedigna ämneskunskaper,<br />
med obligatoriska B- och C-uppsatser,<br />
men även bredare samhällsrelevanta<br />
insikter (till exempel om genusfrågor)<br />
som gör ämneskunskaperna tillämpbara<br />
i större sammanhang.<br />
Utbildning för arbetsliv<br />
Vår lärarutbildning med interkulturell profil<br />
är ett belysande exempel på ämnesintegrationen<br />
vid högskolan. Vi har ingen särskild<br />
institution för anställda vid lärarutbildningen<br />
och inga anställda som enbart<br />
arbetar där. Organiseringen av verksamheten<br />
sker inom några högskoleöver-<br />
5 I en studie gjord av Svenskt Näringsliv visades exempelvis<br />
att våra ekonomistuderande inom tre månader<br />
efter avslutade studier har en högre grad av etablering<br />
på arbetsmarknaden än motsvarande studenter vid<br />
Stockholms universitet. Andelen med kvalificerat och<br />
relevant arbete är också högre (Akademi eller verklighet?<br />
Svenskt Näringsliv, mars 2007).
14 15<br />
rella tendens. Samtidigt efterlyser många<br />
studenter en starkare och tydligare koppling<br />
mellan studierna och ett framtida<br />
yrkesliv. De vill, enkelt uttryck, under studietiden<br />
få fler konkreta intryck av tänkbara<br />
och realistiska arbetsområden. Det<br />
enda tydliga undantaget är lärarutbildningen,<br />
som innehåller ett mer omfattande<br />
inslag av verksamhetsförlagda studier.<br />
Humaniora och samhällsvetenskap är<br />
dominerande områden vid högskolan, och<br />
här har arbetslivskontakter generellt haft<br />
en undanskymd position i kurser och program.<br />
Vi ser därför en konkret utmaning i<br />
att under perioden 2009–2012 verka för<br />
betydande förändring i det avseendet.<br />
Praktik i utbildningen<br />
Den process som inletts under den<br />
senaste treårsperioden, med ett ökat<br />
inslag av praktikkurser i programutbildningarna,<br />
kommer att intensifieras. Målet<br />
är att högskolan 2012 kan erbjuda praktikinslag<br />
i samtliga utbildningsprogram. Vårt<br />
mål är också att samtliga ämnen och program<br />
under perioden utvecklar andra<br />
arbetslivsrelaterade inslag i det ordinarie<br />
kursutbudet. Det kan gälla till exempel<br />
längre eller kortare inslag av arbetsförlagd<br />
utbildning, i form av examensarbeten eller<br />
studiebesök, gästföreläsningar av företrädare<br />
för företag, myndigheter och organisationer<br />
där det finns en potentiell efterfrågan<br />
av medarbetare med akademisk<br />
utbildning eller gästföreläsningar av<br />
tidigare Södertörnsstudenter som hunnit<br />
etablera sig på arbetsmarknaden. Sådana<br />
aktiviteter förekommer förvisso, men<br />
målet är nu att de ska bli ett genomgående<br />
och frekvent inslag i all utbildning.<br />
Initiativ i denna riktning är resurskrävande,<br />
särskilt i en uppbyggnadsfas. Högskolan<br />
kommer därför att understödja processen<br />
centralt genom att i anslutning till<br />
samverkanskansliet satsa administrativa<br />
resurser med särskild uppgift att samordna<br />
och underlätta konkret utbildningssamverkan<br />
mellan ämnes- och programansvariga<br />
och olika externa aktörer. I anslutning<br />
till EU:s nya program för livslångt lärande<br />
ska också ges ökat stöd för studenter att<br />
beredas praktikplatser utomlands. För att<br />
ytterligare stärka utbildningarnas konkurrenskraft<br />
på arbetsmarknaden kommer<br />
vi att genomföra satsningar för ett ökat<br />
externt engagemang i framför allt programmens<br />
styrelser.<br />
Studentinflytande<br />
En framtidsfråga som sannolikt särskilt<br />
berör utbildningen på grundnivå gäller<br />
effekterna av ett eventuellt slopande av<br />
kårobligatoriet. Studentmedverkan och<br />
studentinflytande är en av hörnstenarna<br />
i kvalitetsutvecklingen av verksamheten,<br />
och vi befarar att den planerade reformen<br />
kommer att försämra möjligheterna för en<br />
aktiv samverkan med studenterna. Utan<br />
att invänta ett formellt beslut i frågan inleder<br />
vi därför under 2008 en mer ingåen-<br />
de dialog med studentkåren om hur vi<br />
som lärosäte – efter ett slopat kårobligatorium<br />
– kan vidmakthålla nära samarbetsformer<br />
med våra studenter.<br />
Magisterexamen<br />
Näst intill samtliga ämnen som är huvudområde<br />
på kandidatnivå har också rätt att<br />
utfärda magisterexamen. Införandet av<br />
den första ettåriga cykeln på avancerad<br />
nivå har därför inte medfört några större<br />
omställningsproblem för högskolan. De<br />
större ämnena hade redan ersatt sina<br />
gamla D-kurser om en termin med<br />
magisterprogram om två terminer – och<br />
övriga ämnen kunde utan vidare utveckla<br />
ettåriga magisterprogram anpassade till<br />
den nya avancerade nivån. Bland de ettåriga<br />
magisterprogrammen finns två skilda<br />
huvudinriktningar. De flesta har en tydlig<br />
och klar ambition att garantera studenterna<br />
behörighet till utbildning på forskarnivå<br />
– men de har samtidigt betydande inslag<br />
som utvecklar generiska kompetenser och<br />
som därmed skapar goda möjligheter för<br />
en övergång till kvalificerade arbetsuppgifter<br />
i samhällssektorn. Ett färre antal<br />
fokuserar i än högre grad arbetslivsrelaterad<br />
kompetens, och de garanterar därför<br />
inte möjlighet att söka forskarutbildning.<br />
Högskolan kommer fortlöpande att<br />
bevaka kvaliteten i utbildningarna, men vi<br />
ser i dagsläget inte behov av några betydande<br />
förändringar av magisterutbildningarna.<br />
Frågan om anställningsbarhet har till<br />
exempel redan fått ett tydligt genomslag<br />
på grund av arbetet med nya utbildningsplaner<br />
i samband med Bologna-processen.<br />
Vi kommer dock att aktivt stödja det<br />
fortlöpande arbetet med en uppgradering<br />
av det fåtal kandidatämnen som ännu<br />
inte har magisterexamensrätt.<br />
Masterexamen<br />
Det andra året inom avancerad nivå,<br />
som leder fram till masterexamen, kräver<br />
däremot konkreta insatser från högskolans<br />
sida eftersom varje enskilt ämne måste<br />
prövas för examensrätt. Givet vårt särskilda<br />
rekryteringsuppdrag, att aktivt verka för<br />
en ökad övergång till högre studier i södra<br />
Stockholmsregionen, har vi under hela<br />
verksamhetsperioden ställt kvalitetsfrågorna<br />
i förgrunden. Hög akademisk kompetens<br />
samt forskningsförankrad och<br />
arbetslivsorienterad utbildning har blivit<br />
sammanlänkade begrepp för att göra<br />
Södertörns högskola till ett attraktivt val för<br />
studiemotiverade ungdomar i närregionen.<br />
För att med trovärdighet också kunna<br />
marknadsföra denna reella kvalitetsdimension<br />
– och uppfylla vårt uppdrag – är det<br />
viktigt att vi har möjlighet bedriva utbildning<br />
och examinera studenter på samtliga<br />
akademiska nivåer.<br />
I dagsläget har vi rätt att utfärda masterexamen<br />
i ett område – miljövetenskap.<br />
Målsättningen för perioden 2009–2012<br />
är klar och tydlig. Åtta masteransökningar<br />
har redan lämnats in för bedömning
16<br />
17<br />
under 2008 och under den efterföljande<br />
treårsperioden ska samtliga nuvarande<br />
magisterämnen genomgå prövning för rätt<br />
att utfärda masterexamen.<br />
Forskarutbildning<br />
Rätten att bedriva utbildning på forskarnivå<br />
och examinera doktorer är, som redan<br />
behandlats inledningsvis, den strategiskt<br />
viktigaste frågan för högskolans framtida<br />
utveckling. Vår huvudstrategi är att så<br />
snart tillfälle ges ansöka om rätt att utfärda<br />
doktorsexamen i samtliga ämnen som<br />
beviljats masterexamen. Efter en sådan<br />
prövning bör det finns förutsättningar för<br />
Högskoleverket att göra en positiv<br />
bedömning av vår universitetsansökan.<br />
Ett internationellt erkänt kunskapscentrum<br />
med stark förankring i Södertörn<br />
Södertörns högskola strävar efter att vara<br />
ett internationellt erkänt kunskapscentrum<br />
med stark regional förankring. Det regionala<br />
perspektivet är betydelsefullt. Att ungdomarna<br />
i närkommunerna (främst Botkyrka<br />
och Huddinge) är påtagligt medvetna<br />
om vår existens råder inget tvivel om.<br />
Rekryteringsstatistiken talar här sitt tydliga<br />
språk. Vi tar vårt uppdrag att bredda rekryteringen<br />
till högre utbildning på stort allvar.<br />
Vi strävar också efter att öka samverkan<br />
med organisationerna i den omedelbara<br />
omgivning: t.ex. Karolinska Universitetssjukhuset,<br />
rättsvårdande myndigheter<br />
(polis, åklagarmyndighet, tingsrätt etc.),<br />
stora och små företag i regionen, skolor<br />
och andra offentliga verksamheter.<br />
Det nybyggda (och prisbelönade)<br />
biblioteket blir en naturlig samlings- och<br />
utgångspunkt för aktiviteter som skapar<br />
starkare sådana band. Biblioteket, som är<br />
strategiskt beläget i gångstråket mellan<br />
Flemingsbergs station och Karolinska<br />
Universitetssjukhuset, är en mötesplats<br />
inte bara för studenter och forskare. Här<br />
får högskolan också en plattform för kontakter<br />
med en bredare allmänhet med<br />
intresse för forskning och samhällsfrågor,<br />
bland annat i form av populärvetenskapliga<br />
föreläsningar, presentation av aktuell<br />
forskning, debatter och utställningar.<br />
Vi är alltmer synliga på den nationella<br />
arenan. Våra medarbetare finns ofta med<br />
i mediernas rapportering om aktuella<br />
samhällsfrågor. Vi vill också i den utåtriktade<br />
verksamheten betona högskolans<br />
mycket starka inriktning mot forskning om<br />
Östersjöregionen. CBEES är ett ledande<br />
forskningsinstitut för studier av utvecklingen<br />
inom regionen, och vid högskolan<br />
finns en bred uppsättning av forskare och<br />
forskningsprojekt med denna inriktning.<br />
Framtiden<br />
Vi ser vissa tydliga utvecklingslinjer för de<br />
närmaste åren. Forskningens andel av<br />
verksamheten kommer att öka. Det är<br />
viktigt att i detta sammanhang betona den<br />
resurs som Östersjöstiftelsen utgör och<br />
det ömsesidiga beroende som finns mellan<br />
högskolan och stiftelsen. 6 Det beror<br />
dels på en förmodad ökad utdelningskapacitet<br />
från Östersjöstiftelsen, dels på<br />
att forskarna vid högskolan i ökad utsträck-<br />
6 Östersjöstiftelsen har till uppgift att stödja forskning<br />
och utbildning vid Södertörns högskola. Stiftelsen har<br />
sedan tillkomsten finansierat forskning, forskarutbildning<br />
och bidragit till uppbyggnaden av en akademisk infrastruktur<br />
vid högskolan.<br />
7 Högskolan fick exempelvis under hösten 2007 medel<br />
beviljade för tio nya projekt (eller forskaranställningar)<br />
av Vetenskapsrådet inom humaniora, samhällsvetenskap<br />
och utbildningsvetenskap, vilket jämfört med de nya<br />
universiteten är anmärkningsvärt bra.
18<br />
19<br />
ning förväntas generera forskningsmedel<br />
från andra finansiärer. 7 Därför kan vi också<br />
räkna med att flera av våra starka forskningsmiljöer<br />
kommer att ha goda förutsättningar<br />
att etablera sig såväl nationellt<br />
som internationellt. Forskningen kommer<br />
härigenom att utvecklas positivt, såväl<br />
kvalitets- som konkurrensmässigt. Detta<br />
kommer att stärka högskolans roll som<br />
erkänt regionalt, nationellt och internationellt<br />
kunskapscentrum.<br />
Utbildningsprogrammen kommer att<br />
ges en tydligare framtoning, där anställningsbarhet<br />
och forskningsförankring blir<br />
ett sammanhållande kriterium. Vi räknar<br />
med en fortsatt försiktig expansion av<br />
framförallt utbildning på grundnivå, och<br />
expansionen kommer huvudsakligen att<br />
ske inom områden med stark forskningspotential<br />
som står i samklang med högskolans<br />
grundläggande profil. För närvarande<br />
finns till exempel långt framskridna<br />
planer på att starta ett program i socialt<br />
arbete med inriktning mot integrationsfrågor<br />
i storstadsmiljön. Merparten av<br />
utbildningen kommer att ske på grundnivå<br />
och avancerad nivå (framförallt magisternivå),<br />
men frågan om examinationsrätt för<br />
master- och forskarnivå är helt central för<br />
högskolans möjligheter att kunna fullgöra<br />
sitt uppdrag.<br />
Avsikten med Södertörns högskola var<br />
att bygga upp ett lärosäte med stark forskningsprofil<br />
och förmåga att verka positivt<br />
för akademisk utbildning i södra Stockholmsregionen.<br />
Vi har kommit långt i<br />
detta arbete. I dag finns både den kvalitet<br />
och den långsiktiga ekonomiska bas som<br />
är nödvändig för att vara ett profilerat universitet.<br />
Vi har således både ekonomiska<br />
och kvalitetsmässiga förutsättningar för att<br />
vara ett universitet – även utan den ekonomiska<br />
utbyggnad som tidigare har varit<br />
förenad med denna status. 8 Vi ser således<br />
framför oss att det under perioden<br />
2009–2012 ska bli möjligt för högskolan<br />
att få sin universitetsansökan prövad.<br />
8 I samband med den uppdaterade universitetsansökan<br />
från 2006 anlitade rektor en extern granskningsgrupp<br />
för att göra en oberoende lägesbedömning<br />
om högskolan håller universitetskvalitet. Granskningsgruppen<br />
har bestått av Madeleine Leijonhufvud (ordf.),<br />
Sven-Eric Liedman, Christer Jönsson, Ingemar Lind,<br />
Annmari Jansson och Inge Jonsson. Slutsatsen från<br />
gruppen var att Södertörns högskola ”... väl uppfyller<br />
kraven på universitetsstatus, såväl vid en absolut<br />
bedömning som vid en jämförelse med det läge som<br />
rådde vid Karlstad- Örebro- och Växjö-institutionerna<br />
då de blev universitet”.<br />
Summary – Research and Education Strategy<br />
for Södertörns högskola<br />
Södertörns högskola (Södertörn University<br />
College) submitted its research and education<br />
strategy document to the Swedish<br />
Government Offices on Friday 21<br />
December. This document provides<br />
information required for the government’s<br />
research bill, which is expected in the<br />
autumn of 2008.<br />
Södertörn högskola’s ambition is to<br />
be granted full university status, with the<br />
ability to offer a comprehensive range of<br />
undergraduate courses and programmes,<br />
and qualified research in a number of<br />
specialised areas. Our aim is to be granted<br />
the right to award doctorates.<br />
The university college is striving to be<br />
an internationally recognised knowledge<br />
centre with strong regional links. The<br />
concepts of multidisciplinary education,<br />
multiculturalism and active citizenship are<br />
integral to all our activities.<br />
Our undergraduate courses and programmes<br />
offer both depth and breadth,<br />
and we aim to create strong links between<br />
studies and future professional careers.<br />
Student influence is one of the cornerstones<br />
of quality development in this<br />
area.<br />
Södertörns högskola’s eight strong<br />
research fields form the hub of the<br />
strategy and constitute cohesive research<br />
environments.<br />
These research fields are:<br />
• Baltic and East European Studies<br />
• Contemporary History<br />
• Institutional Change in Modern<br />
Society<br />
• Inter-religious Relations<br />
• Gender Studies<br />
• Critical Cultural Theory and<br />
Aesthetics<br />
• Environmental Sciences<br />
• Life Sciences<br />
Other prioritised strategic areas include:<br />
• Concentration and specialisation of<br />
research activities<br />
• Development of quality assurance<br />
systems<br />
• Encouragement of research collaboration<br />
with external players<br />
• Appointment of approximately<br />
twenty new professors.
Bilaga B<br />
FÖRSLAG TILL RIKTLINJER FÖR FORSKARUTBILDNING<br />
VID SÖDERTÖRNS HÖGSKOLA<br />
1. Inrättande av forskarutbildningsämne<br />
Förslag till beslut<br />
Beslut om inrättande av forskarutbildningsämne inom område som har rätt att utfärda<br />
doktorsexamen fattas av fakultetsnämnd. Ansökan inlämnas av berörd institution. För att<br />
inlämna ansökan krävs att ämnet har<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
rätt att utfärda examen på avancerad nivå<br />
minst fyra disputerade lärare, varav minst en professor och två docenter<br />
en aktiv forskningsmiljö och etablerat högre seminarium<br />
gedigen erfarenhet av att handleda uppsatser på avancerad nivå (inklusive före<br />
detta D‐uppsatser)<br />
doktorander med anknytning till forskningsmiljön<br />
Till detta kommer också en bedömning av att forskarutbildningsämnet i fråga tillsammans<br />
med andra ämnen kan bidra till att utveckla kunskapsfältet, och att det finns synergieffekter<br />
inom området. Forskarutbildningsämnet ska tillsammans med de andra ämnena utgöra en<br />
trovärdig vetenskaplig helhet där delarna stödjer helheten och varandra.<br />
En ansökan om inrättande av forskarutbildningsämne ska behandla ämnets<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
relation till och samarbetsaktiviteter med andra forskarutbildningsämnen i området<br />
samt positiva synergieffekter som förväntas av ett samgående med området<br />
tillsvidareanställda personal som kan utses som handledare<br />
forskning av betydelse för forskarutbildning<br />
former för doktoranders medinflytande<br />
internationell orientering i utbildning och forskning<br />
samverkansaktiviteter av betydelse för forskarutbildning<br />
förslag till obligatoriska kurser inom forskarutbildning<br />
kvalitetssäkring av forskarutbildning<br />
1 (19)
Bilaga B<br />
2. Tillträde till utbildning på forskarnivå<br />
2.1. INFORMATION OM UTBILDNINGSPLATSER<br />
Författningsföreskrift<br />
HF 6 kap<br />
3 § Studenter skall ges tillgång till studievägledning och yrkesorientering. Högskolan<br />
skall se till att den som avser att påbörja en utbildning har tillgång till den<br />
information om utbildningen som behövs.<br />
Särskilt skall högskolans antagningsordning finnas tillgänglig. Med<br />
antagningsordning avses de regler för utbildning som högskolan tillämpar i fråga om<br />
dels ansökan, behörighet och undantag från behörighetsvillkor samt urval, dels hur<br />
beslut om antagning och undantag från behörighetsvillkor fattas. När det gäller<br />
utbildning på grundnivå och avancerad nivå avses även regler om hur beslut om<br />
behörighet överklagas. Förordning (2006:1053).<br />
HF 7 kap<br />
37 § Frågor om antagning avgörs av högskolan. Den som vill antas till utbildning på<br />
forskarnivå skall anmäla det inom den tid och i den ordning som högskolan<br />
bestämmer.<br />
När en högskola avser att anta en eller flera doktorander skall högskolan genom<br />
annonsering eller ett därmed likvärdigt förfarande informera om detta. Någon<br />
information behöver dock inte lämnas<br />
1. vid antagning av en doktorand som skall genomgå utbildningen inom ramen för<br />
en anställning hos en annan arbetsgivare än högskolan,<br />
2. vid antagning av en doktorand som tidigare har påbörjat sin utbildning på<br />
forskarnivå vid ett annat lärosäte, eller<br />
3. om det finns liknande särskilda skäl.<br />
Förordning (2006:1053).<br />
Förslag till lokal tillämpningsföreskrift<br />
Att beslutas i fakultetsnämnden<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Antagning till utbildning på forskarnivå bör i normalfallet ske samlat efter<br />
information om tillgängliga platser. Detta gäller inte bara doktorandanställningar<br />
utan också andra former av doktorandplatser.<br />
Doktorandplatser ska utlysas på respektive områdes webbplats, på lärosätets<br />
centrala webbplats, på anslagstavlor och, i de fall det befinns vara lämpligt, i<br />
dagspress. Utlysning av doktorandplatser ska i normalfallet ske även internationellt.<br />
Utlysning av doktorandplatser ska företrädelsevis ske vid fasta tillfällen under året.<br />
Samtliga utlysningar ska i normalfallet behandlas av fakultetsnämnden.<br />
Utlysningarna kvalitetssäkras av handläggare vid högskolans centrala förvaltning<br />
som kontrollerar att gällande föreskrifter tillämpas.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
2 (19)
Bilaga B<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Annonsering av ledig utbildningsplats ska ske senast tre (3) veckor innan sista<br />
ansökningsdag.<br />
Om högskolan annonserar en utbildningsplats, och doktorandanställning eller<br />
utbildningsbidrag vid högskolan är kopplat till utbildningsplatsen, skall även<br />
anställningen respektive bidraget utlysas i annonsen.<br />
Anmälan om antagning till utbildning gäller som ansökan om doktorandanställning<br />
respektive utbildningsbidrag, om det framgår av annonsen.<br />
Exempel på tillfällen då utlysning på grund av särskilda skäl ej behöver ske är att<br />
den sökande har ett eget stipendium, utbildningsbidrag från en annan högskola<br />
eller annan egen studiefinansiering.<br />
Om en person i andra fall än enligt ovan lämnar in anmälan till utbildningen skall<br />
prefekten utan dröjsmål besluta antingen att sökanden inte antas eller att den<br />
sökta utbildningsplatsen skall annonseras ut så att också andra personer kan vara<br />
med och konkurrera om platsen.<br />
2.2. ANTAGNINGSFÖRFARANDE<br />
Författningsbestämmelser<br />
HF 7 kap.<br />
35 § För att bli antagen till utbildning på forskarnivå krävs det att sökanden<br />
1. har grundläggande behörighet och den särskilda behörighet som<br />
fakultetsnämnden kan ha föreskrivit, och<br />
2. bedöms ha sådan förmåga i övrigt som behövs för att tillgodogöra sig<br />
utbildningen. Förordning (2006:1053).<br />
Förslag till lokal tillämpningsföreskrift<br />
Att beslutas i fakultetsnämnden<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
En ansökan om antagning till forskarutbildning ska ställas till högskolan.<br />
Antagning till doktorandplats ska beredas inom området som utifrån de<br />
urvalskriterier som framgår i den allmänna studieplanen och antagningsordningen<br />
rangordnar de sökande.<br />
De som deltar i antagningsförfarandet ska vara väl förtrogna med gällande<br />
regelverk.<br />
Doktorander ska vara representerade i beredningsprocessen.<br />
Beslut om antagning sker i normalfallet i fakultetsnämnden .<br />
<br />
Handläggare inom central förvaltning ska kontrollera de sökandes behörighet. Såväl<br />
antagnings‐ som avslagsbeslut ska dokumenteras skriftligt av fakultetsnämnden för<br />
att säkerställa doktorandernas rättssäkerhet i antagningsförfarandet. Området ska<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
3 (19)
Bilaga B<br />
skriftligen redovisa vem eller vilka som berett ansökningarna samt av vilken instans<br />
dessa personer utsetts.<br />
<br />
<br />
<br />
Forskarutbildningsämnen som inte följer de regler för forskarutbildning som gäller<br />
vid Södertörns högskola kan bli föremål för inskränkningar i rätten att anta<br />
respektive handleda doktorander.<br />
Fakultetsnämnden beslutar om antagning eller avslag baserat på områdets samlade<br />
bedömning av ansökan samt vad som framkommit i samband med intervjuer av de<br />
sökande och referenstagning.<br />
Högskoleförordningens krav på att en doktorand bara får antas om det finns goda<br />
förutsättningar för en forskarutbildning kan endast uppfyllas om man i samband<br />
med antagningar har möjlighet att ta ställning till kombinationen av:<br />
1. studentens meriter, kompetens och ambition<br />
2. det samlade handledarkollegiets erfarenhet och kompetens<br />
3. det individuella forskningsprojektets kvalitet och lämplighet som<br />
doktorandprojekt, tidsplanering och finansiering<br />
<br />
Beslut om antagning till forskarutbildning sker vid fakultetsnämnden, som inför<br />
förslaget till beslut om antagning ska bedöma:<br />
1. kvaliteten och genomförbarheten av det planerade forskningsprojektet<br />
2. att frågor om forskningsetik har beaktats<br />
3. att föreslagna forskarutbildningskurser, kunskapsmål eller forskarutbildningsprogram<br />
är relevanta och av en omfattning motsvarande kraven i den<br />
allmänna studieplanen<br />
4. tids‐ och finansieringsplan<br />
5. om den samlade handledarkompetensen kan tillräckligt för att bistå med<br />
god och professionell handledning samt relevant expertis<br />
2.3. STUDIEFINANSIERING<br />
Författningsföreskrifter<br />
HF 7 kap.<br />
36 § Fakultetsnämnden får till utbildning på forskarnivå anta bara sökande som<br />
anställs som doktorand eller som beviljas utbildningsbidrag för doktorander.<br />
Fakultetsnämnden får dock anta sökande som har någon annan form av<br />
studiefinansiering, om nämnden bedömer att finansieringen kan säkras under hela<br />
utbildningen och att sökanden kan ägna så stor del av sin tid åt utbildningen att den<br />
kan slutföras inom fyra år när det gäller licentiatexamen eller konstnärlig<br />
licentiatexamen och åtta år när det gäller doktorsexamen eller konstnärlig<br />
doktorsexamen. Förordning (2009:933).<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
4 (19)
Bilaga B<br />
Förslag till lokal tillämpningsföreskrift<br />
Att beslutas i fakultetsnämnden<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Som regel ska forskarstuderande som genomgår sin utbildning vid Södertörns<br />
högskola erbjudas anställning som doktorand för att finansiera sina studier.<br />
Finansiering sker i normalfallet med fakultetsmedel eller genom externa<br />
forskningsanslag.<br />
Prefekt vid aktuell institution ska ombesörja att det upprättas en finansieringsplan<br />
som täcker hela utbildningstiden innan slutligt beslut om antagning fattas.<br />
Finansieringsplanen ska därefter finnas med som en bilaga till den individuella<br />
studieplanen under hela utbildningstiden. I bilagan beskrivs forskarutbildningens<br />
finansiering, termin för termin.<br />
Finansieringsplanen jämte den individuella studieplanen följs upp av<br />
fakultetsnämnden minst en gång per år.<br />
För studerande med annan finansiering ska som regel ett avtal tecknas med en<br />
finansierande part (företag, myndighet, annan högskola etc.). I de fall där<br />
finansieringen ska ske inom ramen för en anställning hos annan arbetsgivare ska<br />
chef för verksamheten tillstyrka hela studieplanen, för att därmed intyga att<br />
utbildningen kan ske så som den beskrivs.<br />
Enbart i undantagsfall kan doktorander med stipendier antas, dock endast under<br />
förutsättning att dessa kan erbjudas liknande villkor vad gäller försäkringsskydd etc.<br />
som doktorander med doktorandtjänst.<br />
Beslut om antagning som innebär att den sökande har någon annan form av<br />
studiefinansiering än doktorandtjänst eller utbildningsbidrag ska prövas med<br />
särskild noggrannhet för att säkerställa doktorandernas rättssäkerhet De sökande<br />
som inte kan få doktorandanställning eller utbildningsbidrag och inte heller har<br />
annan godtagbar studiefinansiering kan inte antas till forskarutbildning.<br />
2.4. ANTAGNING TILL FORSKARUTBILDNING MED LICENTIATEXAMEN SOM MÅL<br />
Antagning till utbildning på forskarnivå kan ske antingen med doktorsexamen eller med<br />
licentiatexamen som slutmål.<br />
Förslag till lokal tillämpningsföreskrift<br />
Att beslutas i fakultetsnämnden<br />
<br />
<br />
Antagning till forskarutbildning med licentiatexamen som slutmål ska ses som ett<br />
undantag från den normala ordningen.<br />
Ansökan från en doktorand som antagits till licentiatstudier att fortsätta till<br />
doktorsexamen ska prövas i konkurrens med andra sökanden.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
5 (19)
Bilaga B<br />
2.5. MÖJLIGHETEN TILL TILLGODORÄKNANDE VID URVAL<br />
Författningsföreskrifter<br />
HF 6 kap.<br />
6 § Om en student vid en högskola i Sverige har gått igenom viss högskoleutbildning<br />
med godkänt resultat, har studenten rätt att tillgodoräkna sig detta för<br />
högskoleutbildning vid en annan högskola. Detta gäller dock inte, om det finns en<br />
väsentlig skillnad mellan utbildningarna.<br />
Detsamma gäller studenter som har gått igenom en viss utbildning med godkänt<br />
resultat<br />
1. vid universitet eller annan läroanstalt för högre utbildning i Danmark, Finland,<br />
Island eller Norge eller hos den som är part i Europarådets konvention av den 11<br />
april 1997 om erkännande av bevis avseende högre utbildning i Europaregionen (SÖ<br />
2001:46), eller<br />
2. vid Nordiska högskolan för folkhälsovetenskap. Förordning (2006:1053).<br />
7 § En student har rätt att tillgodoräkna sig annan utbildning än den som avses i 6 §,<br />
om de kunskaper och färdigheter som studenten åberopar är av en sådan<br />
beskaffenhet och har en sådan omfattning att de i huvudsak svarar mot den<br />
utbildning för vilken de är avsedda att tillgodoräknas. En student får även<br />
tillgodoräknas motsvarande kunskaper och färdigheter som har förvärvats i<br />
yrkesverksamhet. Förordning (2006:1053).<br />
8 § Högskolan ska pröva om tidigare utbildning eller verksamhet kan godtas för<br />
tillgodoräknande.<br />
Den som är student kan komma i fråga för tillgodoräknande. Även den som har<br />
gått igenom en sådan uppdragsutbildning som avses i 6 och 7 §§ förordningen<br />
(2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor kan komma i fråga<br />
för tillgodoräknande för utbildning på grundnivå eller avancerad nivå.<br />
HF 7 kap<br />
41 § Urval bland sökande som uppfyller kraven enligt 35 och 36 §§ skall göras med<br />
hänsyn till deras förmåga att tillgodogöra sig utbildningen.<br />
Fakultetsnämnden bestämmer vilka bedömningsgrunder som skall tillämpas vid<br />
prövningen av förmågan att tillgodogöra sig utbildningen.<br />
Enbart det förhållandet att en sökande bedöms kunna få tidigare utbildning eller<br />
yrkesverksamhet tillgodoräknad för utbildningen får dock inte vid urval ge sökanden<br />
företräde framför andra sökande. Förordning (2006:1053).<br />
Förslag till lokal tillämpningsföreskrift<br />
Att beslutas i fakultetsnämnden<br />
<br />
Ett schablonmässigt tillgodoräknande av andra året i en masterexamen är inte<br />
tillåtet. Fakultetsnämnden ansvarar för att förhindra att systematisk förtur ges till<br />
sökande med masterexamen i syfte att förkorta utbildningen till mindre än fyra år.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
6 (19)
Bilaga B<br />
<br />
<br />
<br />
Tillgodoräknande av tidigare utbildning får inte ske i samband med antagningen, för<br />
att detta inte ska påverka urvalet.<br />
Ett eventuellt tillgodoräknande ska alltid ske på studentens initiativ och prövas i<br />
varje enskilt fall för varje enskild kurs i förhållande till examensfordringarna för<br />
utbildning på forskarnivå.<br />
Fakultetsnämnden godkänner förslag om tillgodoräknanden.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
7 (19)
Bilaga B<br />
3. Allmän studieplan<br />
Författningsföreskrifter<br />
HF 6 kap.<br />
34 § För varje ämne inom vilket utbildning på forskarnivå anordnas skall det finnas<br />
en allmän studieplan, som fakultetsnämnden fastställer. Förordning (2006:1053).<br />
35 § /Träder i kraft I:2010‐01‐01/ I varje allmän studieplan för utbildning på<br />
forskarnivå inom ett ämne ska följande anges:<br />
1. det huvudsakliga innehållet i utbildningen och i förekommande fall den litteratur<br />
som är obligatorisk inom ämnet,<br />
2. den huvudsakliga uppläggningen av utbildningen,<br />
3. de krav på förkunskaper och andra villkor utöver grundläggande behörighet som<br />
gäller för att bli antagen till utbildningen (särskild behörighet),<br />
4. vad som vid antagning till utbildningen gäller om urval i fråga om de<br />
bedömningsgrunder som ska tillämpas vid prövningen av sökandenas förmåga att<br />
tillgodogöra sig utbildningen,<br />
5. de prov som ingår i utbildningen, och<br />
6. i förekommande fall möjligheten att avsluta en del av utbildningen med<br />
licentiatexamen eller konstnärlig licentiatexamen. Förordning (2009:933).<br />
HF 7 kap.<br />
35 § För att bli antagen till utbildning på forskarnivå krävs det att sökanden<br />
1. har grundläggande behörighet och den särskilda behörighet som<br />
fakultetsnämnden kan ha föreskrivit, och<br />
2. bedöms ha sådan förmåga i övrigt som behövs för att tillgodogöra sig<br />
utbildningen. Förordning (2006:1053).<br />
40 § De krav på särskild behörighet som ställs skall vara helt nödvändiga för att<br />
studenten skall kunna tillgodogöra sig utbildningen. Kraven får avse<br />
1. kunskaper från högskoleutbildning eller motsvarande utbildning,<br />
2. särskild yrkeserfarenhet, och<br />
3. nödvändiga språkkunskaper eller andra villkor som betingas av utbildningen.<br />
41 § Urval bland sökande som uppfyller kraven enligt 35 och 36 §§ skall göras med<br />
hänsyn till deras förmåga att tillgodogöra sig utbildningen.<br />
Fakultetsnämnden bestämmer vilka bedömningsgrunder som skall tillämpas vid<br />
prövningen av förmågan att tillgodogöra sig utbildningen.<br />
Enbart det förhållandet att en sökande bedöms kunna få tidigare utbildning eller<br />
yrkesverksamhet tillgodoräknad för utbildningen får dock inte vid urval ge sökanden<br />
företräde framför andra sökande. Förordning (2006:1053).<br />
Förslag till lokal tillämpningsföreskrift<br />
Att beslutas i fakultetsnämnden<br />
Krav på särskild behörighet<br />
De särskilda behörighetskraven ska vara preciserade och relevanta. Särskild<br />
behörighet är inte en utökad allmän behörighet, utan ett krav på för<br />
forskarutbildningen nödvändig kunskapsbas.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
8 (19)
Bilaga B<br />
<br />
Kraven på särskild behörighet ska noggrant granskas, diskuteras och fastställas i<br />
fakultetsnämnden. De förkunskapskrav som anges för särskild behörighet ska vara<br />
helt nödvändiga för att doktoranden ska kunna tillgodogöra sig utbildningen.<br />
Bedömningsgrunder för urval<br />
<br />
<br />
Urvalskriterierna för att bli antagen till forskarutbildning ska vara listade i<br />
respektive forskarutbildningsämnes allmänna studieplan och antagningsordning.<br />
Förslag till lokala urvalskriterier att tillämpa för att sålla bland behöriga sökanden<br />
1. självständighet i analys och upplägg i tidigare arbeten,<br />
2. problemformulering och stringens i tidigare arbeten och forskningsplan,<br />
3. vetenskaplig mognad,<br />
4. förmåga att hålla givna tidsramar,<br />
5. kommunikations‐ och samarbetsförmåga samt<br />
6. jämställdhet (företräde för det underrepresenterade könet vid lika meriter).<br />
<br />
<br />
Vid sammanvägning av bedömningsgrunderna läggs störst vikt vid<br />
bedömningsgrunden självständighet.<br />
Urvalsprocessen ska ske med noggrannhet och förfarandet ska kännetecknas av<br />
förutsägbarhet och genomskinlighet avseende de bedömningsgrunder som<br />
tillämpas.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
9 (19)
Bilaga B<br />
4. Individuell studieplan<br />
Författningsföreskrifter<br />
HF 6 kap.<br />
36 § För varje doktorand skall det upprättas en individuell studieplan. Den skall<br />
beslutas av fakultetsnämnden efter samråd med doktoranden och hans eller hennes<br />
handledare.<br />
Den individuella studieplanen skall innehålla<br />
1. en tidsplan för doktorandens utbildning,<br />
2. uppgifter om hur doktorandens handledning är organiserad,<br />
3. en beskrivning av de åtaganden i övrigt som doktoranden och fakultetsnämnden<br />
har under utbildningstiden, och<br />
4. vad som i övrigt behövs för att utbildningen hela tiden skall kunna bedrivas på ett<br />
effektivt sätt.<br />
Den individuella studieplanen skall följas upp av fakultetsnämnden minst en gång<br />
varje år. Vid uppföljningen skall doktoranden och huvudhandledaren informera<br />
fakultetsnämnden om hur utbildningen framskrider. Fakultetsnämnden kan då eller<br />
vid något annat tillfälle när det är motiverat göra de ändringar i den individuella<br />
studieplanen som behövs. Utbildningstiden får förlängas bara om det finns särskilda<br />
skäl för det. Sådana skäl kan vara ledighet på grund av sjukdom, ledighet för<br />
tjänstgöring inom totalförsvaret eller för förtroendeuppdrag inom fackliga<br />
organisationer och studentorganisationer eller föräldraledighet. Innan en ändring<br />
görs skall doktoranden och handledarna ges möjlighet att yttra sig.<br />
Doktoranden och huvudhandledaren skall skriftligen intyga att de har tagit del av<br />
den individuella studieplanen och de ändringar som görs i den. Förordning<br />
(2006:1053).<br />
Förslag till lokal tillämpningsföreskrift<br />
Att beslutas i fakultetsnämnden<br />
Upprättande av individuell studieplan<br />
<br />
Individuell studieplan ska upprättas i samband med antagning av doktorand och<br />
vara godkänd av fakultetsnämnden senast 3 månader efter antagningsdatum.<br />
<br />
Individuell studieplan utformas gemensamt av doktorand och huvudhandledare.<br />
Uppföljning och revidering av individuell studieplan<br />
<br />
Individuell studieplan ska följas upp en gång per termin genom att doktoranden och<br />
huvudhandledaren informerar fakultetsnämnden om hur utbildningen framskrider<br />
genom inlämnande av ifylld individuell studieplan för avslutad (ska vara signerad)<br />
och kommande termin.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
10 (19)
Bilaga B<br />
<br />
<br />
<br />
Fakultetsnämnden godkänner redovisningen och fastställer planen för<br />
nästkommande termin. Revidering av individuell studieplan sker enligt samma<br />
förfarande. Om dessa uppgifter delegeras ska de meddelas fakultetsnämnden i<br />
form av protokoll<br />
Fastställda, uppföljda och reviderade individuella studieplaner ska arkiveras och<br />
avklarade poäng ska dokumenteras centralt.<br />
Efter revidering av individuell studieplan ska doktorand och huvudhandledare<br />
skriftligen intyga att de har tagit del av gjorda ändringar genom att signera den nya<br />
versionen<br />
Avvikelser<br />
<br />
Väsentliga avvikelser från individuell studieplan kan medföra att doktoranden<br />
avskiljs från tillgången till högskolans resurser (se vidare kap.5 indragande av<br />
resurser).<br />
Individuell studieplan ‐ innehåll<br />
Se mall (bilaga 1)<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
11 (19)
Bilaga B<br />
5. Handledning<br />
Författningsföreskrifter<br />
HF 6 kap.<br />
30 § Fakultetsnämnden skall ha det övergripande ansvaret för utbildningens<br />
kvalitet, effektivitet, uppläggning, studieplaner och handledning samt för<br />
samordning av kurser och utbildning av handledare. Fakultetsnämnden skall också<br />
ha allmän tillsyn över utbildningen på forskarnivå.<br />
31 § För varje doktorand skall fakultetsnämnden utse minst två handledare. En av<br />
dem skall utses till huvudhandledare. Doktoranden har rätt till handledning under<br />
utbildningen, så länge inte fakultetsnämnden med stöd av 37 § beslutar något<br />
annat.<br />
En doktorand som begär det skall få byta handledare. Förordning (2006:1053).<br />
32 § Ett universitet eller en högskola som anordnar utbildning på forskarnivå skall<br />
anordna utbildning av handledare.<br />
Minst en av handledarna för en doktorand skall ha genomgått en sådan utbildning<br />
eller av fakultetsnämnden bedömts ha motsvarande kompetens.<br />
Förslag till lokal tillämpningsföreskrift<br />
Att beslutas vid fakultetsnämnden<br />
Handledning vid Södertörns högskola<br />
<br />
<br />
Handledning vid Södertörns högskola ska präglas av hög kvalitet och syfta till att ge<br />
doktorander en god utbildning.<br />
I handledning ingår t.ex. diskussion av arbete och manus, inläsning och diskussion<br />
av arbetstexter, textgranskning, diskussion av experiment, planering av seminarier<br />
och disputation/licentiatseminarium. I handledning ingår även upprättande och<br />
uppföljning av individuell studieplan.<br />
Handledning ska ges kontinuerligt och vara behovsanpassad. Minst en gång per<br />
termin ska handledare och doktorand tillsammans följa upp och planera<br />
utbildningen.<br />
Handledare<br />
<br />
<br />
<br />
Handledare, huvudhandledare och en biträdande handledare, utses av<br />
fakultetsnämnden, efter förslag från området.<br />
Handledare utses i normalfallet i samband med antagningstillfället.<br />
Huvudhandledaren ska vara professor eller en docentkompetent forskare. De<br />
biträdande handledarna ska vara disputerade forskare.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
12 (19)
Bilaga B<br />
<br />
<br />
<br />
Såväl huvudhandledare som biträdande handledare ska ha genomgått<br />
handledarutbildning eller bedömts ha motsvarande kompetens.<br />
Minst en av handledarna bör vara anställd vid Södertörns högskola (i normalfallet<br />
huvudhandledaren), men i de fall då forskarutbildningen arrangeras i samarbete<br />
med annat lärosäte kan huvudhandledaren ha sin anställning vid det samverkande<br />
lärosätet. I dessa fall ska den biträdande handledaren ha sin huvudsakliga<br />
tjänstgöring vid högskolan.<br />
Handledare verksam vid ett samverkande lärosäte ska erbjudas tillträde till<br />
handledarkollegier och motsvarande organ vid Södertörns högskola.<br />
Handledningens omfattning<br />
Vid Södertörns högskola ersätts handledning i normalfallet med maximalt 480<br />
klocktimmar för hela studieperioden (320 klocktimmar/doktorand för<br />
huvudhandledaren och 160 klocktimmar/doktorand för den biträdande<br />
handledaren. Finns ytterligare handledare görs en omfördelning inom det<br />
totala antalet handledartimmar). Mer detaljerade villkor kring handledning ska<br />
anges i doktorandens individuella studieplan. Läs mer under kapitel 4.<br />
Individuell studieplan.<br />
Byte av handledare<br />
<br />
En begäran om byte av handledare, inklusive motivering, ställs till<br />
fakultetsnämnden. Efter utredning utses en ny handledare.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
13 (19)
Bilaga B<br />
6. Indragande av resurser<br />
Författningsföreskrifter<br />
HF 6 kap.<br />
37 § Om en doktorand i väsentlig utsträckning åsidosätter sina åtaganden enligt den<br />
individuella studieplanen, skall fakultetsnämnden besluta att doktoranden inte<br />
längre skall ha rätt till handledning och andra resurser för utbildningen. Innan ett<br />
sådant beslut fattas skall doktoranden och handledarna ges möjlighet att yttra sig.<br />
Prövningen skall göras på grundval av deras redogörelser och annan utredning som<br />
är tillgänglig för fakultetsnämnden. Vid bedömningen skall det vägas in om<br />
fakultetsnämnden har fullgjort sina egna åtaganden enligt den individuella<br />
studieplanen. Beslutet skall vara skriftligt och motiverat.<br />
Resurserna får inte dras in för tid då doktoranden är anställd som doktorand eller<br />
får utbildningsbidrag för doktorander. Förordning (2006:1053).<br />
38 § Om resurserna för utbildningen har dragits in enligt 37 §, kan doktoranden<br />
efter ansökan hos fakultetsnämnden få tillbaka sin rätt till handledning och andra<br />
resurser. Doktoranden måste då, genom att visa upp ett tillkommande<br />
studieresultat av beaktansvärd kvalitet och omfattning eller på något annat sätt,<br />
göra sannolikt att han eller hon kan fullgöra sina återstående åtaganden enligt den<br />
individuella studieplanen. Förordning (2006:1053).<br />
HF 12 kap.<br />
2 § Till Överklagandenämnden för högskolan får följande beslut av en högskola<br />
överklagas, nämligen<br />
…<br />
8. beslut att dra in resurser för en doktorands utbildning enligt 6 kap. 37 § och<br />
beslut att en doktorand inte skall få tillbaka resurserna enligt 6 kap. 38 §,<br />
Förslag till lokal tillämpningsföreskrift<br />
Att beslutas i fakultetsnämnden<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Väsentliga avvikelser från individuell studieplan kan medföra att doktoranden<br />
avskiljs från tillgången till högskolans resurser. Väsentlig avvikelse innebär mer än<br />
25 % avvikelse från individuell studieplan per termin.<br />
Huvudhandledare ska, i samband med att individuell studieplan följs upp av<br />
fakultetsnämnden, bedöma om doktoranden följer den individuella studieplanen.<br />
Eventuella avvikelser meddelas skriftligen och ska utan dröjsmål utredas.<br />
Doktoranden ska erinras om att väsentliga avvikelser från studieplanen kan<br />
medföra att doktoranden avskiljs från tillgång till högskolans resurser.<br />
Om avvikelsen är väsentlig och fortsätter under loppet av påföljande termin, ska<br />
den anmälas till prefekten och studierektor i form av en skriftlig redogörelse<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
14 (19)
Bilaga B<br />
(inklusive kopior av individuell studieplan). Prefekten ska ge doktoranden möjlighet<br />
att skriftligen yttra sig över handledarens redogörelse samt ska därefter fatta beslut<br />
om huruvida förslag om indragning av resurser skall inges till fakultetsnämnden. Till<br />
förslag om indragning av resurser, vilket skall vara motiverat, ska fogas<br />
handledarens skrivelse samt doktorandens yttrande över denna.<br />
<br />
<br />
Fakultetsnämnden har skyldighet att själv fatta beslut om indragande av resurser<br />
och ge doktoranden en hänvisning om hur han eller hon kan överklaga beslutet till<br />
Överklagandenämnden för högskolan.<br />
Ansökan om att återfå rätten till handledning och övriga resurser ska inges till<br />
prefekten som har att med eget yttrande överlämna ärendet till fakultetsnämnden<br />
för avgörande.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
15 (19)
Bilaga B<br />
7. Betyg på prov, samt regler kring disputation och betyg på<br />
avhandling.<br />
7.1. BETYG PÅ PROV<br />
Författningsföreskrift<br />
HF 6 kap.<br />
39 § Prov som ingår i utbildning på forskarnivå skall bedömas enligt det<br />
betygssystem som högskolan föreskriver.<br />
Betyget skall bestämmas av en av högskolan särskilt utsedd lärare (examinator).<br />
Förordning (2006:1053).<br />
Förslag till lokal tillämpningsföreskrift<br />
Att beslutas av fakultetsnämnden<br />
<br />
Prov som ingår i forskarutbildning vid Södertörns högskola ska betygsättas enligt<br />
högskolans betygsystem: godkänd eller underkänd.<br />
7.2. DISPUTATION OCH BETYG PÅ AVHANDLING<br />
Författningsföreskrifter<br />
HF 6 kap.<br />
40 § Av examensbeskrivningen för doktorsexamen och konstnärlig doktorsexamen<br />
framgår att det för dessa examina krävs bl.a. en godkänd doktorsavhandling.<br />
Doktorsavhandlingen ska ha försvarats muntligen vid en offentlig disputation.<br />
Förordning (2009:933).<br />
41 § Rektor skall bestämma tid och plats för disputationen. Disputationen skall<br />
tillkännages i god tid. Vid tillkännagivandet skall doktorsavhandlingen finnas<br />
tillgänglig vid högskolan i ett tillräckligt antal exemplar för att det skall vara möjligt<br />
att göra en tillfredsställande granskning av avhandlingen vid disputationen.<br />
Fakultetsnämnden skall besluta om minsta antal exemplar inför disputationen och<br />
om ersättning för kostnaderna för framställning av denna upplaga. Förordning<br />
(2006:1053).<br />
42 § Disputationen skall ledas av en ordförande. Vid disputationen skall det finnas<br />
en opponent. Ordföranden och opponenten skall utses av fakultetsnämnden.<br />
Förordning (2006:1053).<br />
43 § En doktorsavhandling skall bedömas med något av betygen underkänd eller<br />
godkänd, om inte högskolan föreskriver ett annat betygssystem. Vid<br />
betygssättningen skall hänsyn tas till innehållet i avhandlingen och försvaret av<br />
avhandlingen.<br />
44 § Betyg för en doktorsavhandling skall beslutas av en betygsnämnd, som utses<br />
särskilt för varje avhandling.<br />
45 § En betygsnämnd skall bestå av tre eller fem ledamöter. Fakultetsnämnden skall<br />
bestämma antalet ledamöter och utse dessa. Minst en av ledamöterna i<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
16 (19)
Bilaga B<br />
betygsnämnden skall utses bland lärarna inom en annan fakultetsnämnds<br />
ansvarsområde eller vid en annan högskola. Den som har varit handledare för<br />
doktoranden får inte ingå i nämnden annat än om det finns synnerliga skäl.<br />
Nämnden skall utse ordförande inom sig.<br />
46 § Opponenten har rätt att vara närvarande vid sammanträden med<br />
betygsnämnden och delta i överläggningarna men inte i besluten. Detsamma gäller<br />
huvudhandledaren, om han eller hon inte är ledamot.<br />
47 § Betygsnämnden är beslutför när alla ledamöter är närvarande. Som nämndens<br />
beslut skall den mening gälla som de flesta enar sig om. Nämnden skall avgöra om<br />
beslutet skall motiveras och om reservation skall redovisas, om inte högskolan har<br />
meddelat särskilda föreskrifter om detta<br />
Förslag till lokal tillämpningsföreskrift<br />
Att beslutas av fakultetsnämnden<br />
<br />
<br />
Datum för disputation ska vara bestämt senast tre månader före disputation.<br />
Två disputationer får inte ske vid samma tid på Södertörns högskola.<br />
Tillkännagivande:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Avhandlingen tillkännages genom s.k. spikning senast tre terminsveckor före<br />
disputation.<br />
Före spikning ska avhandlingen godkännas av fakultetsnämnden.<br />
Spikning sker i Södertörns högskolas bibliotek<br />
Elektronisk spikning ska ske i Digitala Vetenskapliga Arkivet, DiVA, i samband med<br />
spikningen i högskolebiblioteket.<br />
Vid spikning ska aktuell doktorsavhandling finnas tillgänglig i högskolans bibliotek i<br />
30 exemplar för att intresserade ska kunna granska avhandlingen.<br />
Doktoranden ansvarar för att avhandlingen sprids enligt Södertörns högskolas<br />
spridningslista.<br />
Opponent, betygsnämnd och ordförande för disputationsakt<br />
<br />
<br />
<br />
Området i aktuellt forskarutbildningsområde föreslår ledamöter till betygsnämnd,<br />
samt förslag på opponent till fakultetsnämnden.<br />
Senast fem veckor före disputation ska förslag till opponent, betygsnämnd och<br />
ordförande för disputationsakten vara fakultetsnämnden tillhanda.<br />
Betygsnämnden ska bestå av 3 eller 5 ledamöter. Flertalet av ledamöterna i<br />
betygsnämnden ska hämtas utanför den institution som respondenten tillhör.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
17 (19)
Bilaga B<br />
Minst en av ledamöterna i betygsnämnden ska utses från ett annat lärosäte.<br />
<br />
<br />
<br />
Betygsnämndens ledamöter ska ha lägst docentkompetens eller motsvarande<br />
kompetens. Undantag kan, om särskilda skäl föreligger, medges för en av<br />
ledamöterna. Sådana skäl skall anges i förslaget.<br />
Vid tillsättning av betygsnämndsledamöter samt opponent ska jämn könsfördelning<br />
beaktas och eftersträvas.<br />
En ersättare ska alltid utses.<br />
Betygssammanträde och betygsättning<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Efter genomförd disputationsakt betygsätts avhandlingen som godkänd eller<br />
underkänd av betygsnämnden.<br />
En ledamot i betygsnämnden som vill reservera sig mot majoritetens beslut kan i<br />
protokollet eller annan beslutshandling, dock ej i examensbeviset, låta anteckna<br />
avvikande mening.<br />
Opponenten, huvudhandledare och biträdande handledare har rätt att närvara vid<br />
betygsnämndens sammanträde och att delta i överläggningarna, men deltar inte i<br />
beslutet.<br />
Betygsnämndsprotokollet (originalet) ska sändas in till fakultetsnämnden efter<br />
genomfört betygssammanträde.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
18 (19)
Bilaga B<br />
8. Uppföljning av beslut<br />
Förslag på uppföljningsrutiner för delegerade beslut<br />
<br />
<br />
<br />
Rutiner kring antagning, studiefinansiering, tillgodoräknanden m.m. följs upp<br />
kontinuerligt av central förvaltning.<br />
Några gånger per termin anordnar central förvaltning möten där kvalitets‐ och<br />
forskningshandläggare träffar alla studierektorer för utbildning på forskarnivå.<br />
Under dessa möten kan frågor rörande utbildningen följas upp.<br />
I samband med att verksamhetsberättelser och verksamhetsplaneringen begärs in<br />
från institutionerna begärs också uppgifter om forskarutbildningen in. Dessa gås<br />
igenom och framförallt följs frågor om studiefinansiering, eventuell förekomst av<br />
skuggdoktorander och avvikelser från individuella studieplaner upp.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
19 (19)
BM<br />
20100209<br />
Mall för individuell studie och finansieringsplan med<br />
uppföljning<br />
Målet med mallen är att samla den individuella studieplanen, finansieringsplanen och<br />
uppföljningen av studieplanen i ett dokument vilket ska utgöra ett viktigt stöd för<br />
doktorand och handledare tillsammans under hela forskarutbildningen.<br />
Studieplanen syftar bland annat till att tydliggöra vilka rättigheter, skyldigheter och<br />
förväntningar som finns mellan handledaren och doktoranden.<br />
Mer information om individuell studieplan finns i Riktlinjer för forskarutbildning vid<br />
Södertörns högskola, 2. Individuell studieplan.<br />
Mallen är utarbetad för att kunna användas av samtliga forskarutbildningsområden vid<br />
Södertörns högskola men kan vid behov förändras så att den passar det egna<br />
området. Den ska används löpande under hela doktorandperioden för att dokumentera<br />
vad doktorand och handledare har planerat och genomfört. Planen är ett levande<br />
dokument ska ändras så att den speglar faktiska förhållanden. Planen revideras och<br />
skrivs ut en gång per termin och godkänns av fakultetsnämnden.<br />
Södertörns högskola Tel: +46 (0)8-608 40 00 E-post: registrator@sh.se Org nr: 202100-4896<br />
141 89 Huddinge Fax: +46 (0)8-608 40 10 Webb: www.sh.se
Individuell studieplan<br />
Södertörns högskola<br />
Personuppgifter<br />
Personnummer<br />
Antagen till forskarutbildning<br />
Namn<br />
Område<br />
Adress<br />
Forskarutbildningsämne<br />
Handledare<br />
Tel hem Tel arb. Bitr. handledare<br />
Avhandling<br />
Avhandlingsämne<br />
Tidpunkt för disputation Studietakt %<br />
Planerat studieuppehåll<br />
Preliminär titel<br />
Sammanfattning av det planerade forskningsprojektet (t. ex. syfte, frågeställningar hypoteser, innehåll, artiklar,<br />
inriktning)<br />
Finansieringsplan, rörliga och fasta resurser<br />
År 1 År 2 År 3 År 4 (År 5)<br />
Typ av finansiering 1<br />
Finansiering 2<br />
Finansieringens<br />
storlek, %<br />
Rörliga resurser 3<br />
Fasta resurser 4<br />
1. Typ av finansiering är t. ex. doktorandtjänst, stipendium, utbildningsbidrag<br />
2. Finansiär är t. ex. fakultet, forskningsråd, företag<br />
3. Rörliga resurser utgörs av de ekonomiska medel som är knutna till doktoranden, utanför dennes försörjning och som används för<br />
att täcka kostnader för t. ex. litteratur och konferensdeltagande, inköp av specifik utrustning om sådan inte kan tillhandahållas av<br />
institutionen, t. ex. bandspelare etc. Ibland förväntas att doktoranden söker egna medel diskutera detta och bestäm i så fall i vilken<br />
omfattning.<br />
4. Fasta resurser är t. ex. rum/skrivbord, dator. Fyll i typ av resurs och om det är möjligt även belopp.<br />
2(3)
Individuell studieplan<br />
Södertörns högskola<br />
Handledningens organisering – preciseringar om handledningstillfällen, handledningens<br />
omfattning, ansvarsfördelningen mellan handledarna och så vidare (se även Riktlinjer för<br />
forskarutbildning vid Södertörns högskola, Handledning).<br />
Fakultetsnämndens åtaganden och ansvar beskrivs i Riktlinjer för forskarutbildning vid Södertörns<br />
högskola (kap ? delegering?).<br />
3(3)
Tidplan<br />
namn efternamn<br />
Tidsplanen är till för att ge en överskådlig bild av den planerade forskarutbildningen. Här anges, så långt det<br />
är möjligt, alla planerade aktiviteter per år (t. ex. artiklar, avhandlingspartier, institutionstjänstgöring,<br />
undervisning, fältarbete, arkivarbete, kurser, konferenser) under rubrikerna. Uppge även planerad<br />
aktivitetsgrad för varje aktivitet.<br />
Aktivitet Arb.tid i %<br />
År 1<br />
Avhandlingsarbete 1<br />
Arb.tid i<br />
% År 2<br />
Arb.tid i<br />
% År 3<br />
Arb.tid i<br />
% År 4<br />
Arb.tid i<br />
% År 5<br />
Kurser 2<br />
Konferensdeltagande 3<br />
Seminarier<br />
Övrigt 4<br />
Summa arbetstid med forskarutbildning i %<br />
= aktivitetsgrad forskarutbildning 5<br />
Annan tjänstgöring 6<br />
Summa total arbetstid i % 7<br />
Förklaringar<br />
1. Avhandlingsarbete. Till exempel avsnitt i monografi, artiklar, presentationer, datainsamling, arkivarbete, fältarbete, handledningstid.<br />
2. Kurser. Namn, innehåll och högskolepoäng (ange alla kurser).<br />
3. Konferensdeltagande. Namn, innehåll och ev. högskolepoäng.<br />
4. Övrigt. Workshops, paneldebatter etc.<br />
5. Aktivitetsgrad i forskarutbildningen. Den angivna aktivitetsgraden ska ta hänsyn till t. ex. institutionstjänstgöring, undervisning och uppdrag varvid<br />
aktivitetsgraden sätts ned i motsvarande omfattning (om doktoranden har t. ex. 20 % undervisning så blir aktivitetsgraden 80 %).<br />
6. Annan tjänstgöring än forskarutbildning. Kan vara t. ex. institutionstjänstgöring, undervisning, studerandefackligt arbete, externa och interna<br />
uppdrag/bisysslor. Ange omfattning och ersättning i förekommande fall.<br />
7. Total arbetstid. Här summeras aktivitetsgraden av forskarutbildning och övrig tjänstgöring. Årsarbetstiden är reglerad i kollektivavtal och uppgår<br />
till: 1 756 timmar till och med det år man fyller 29 (då man har 28 semesterdagar), 1 732 timmar från och med det år man fyller 30 (då man har 31<br />
semesterdagar), 1 700 timmar från och med 40 års ålder (då man har 35 semesterdagar).<br />
Individuell studieplan<br />
Södertörns högskola sid. 4
Plan och rapportering termin X<br />
Arbetstid i<br />
% Innehåll/namn/beskrivning<br />
Ev.<br />
poäng<br />
namn efternamn<br />
Aktiviteter inför närmast kommande termin ska redovisas vid fakultetsnämndens uppföljning. Blanketten signeras<br />
efterhand och redovisas på nästkommande uppföljningsmöte.<br />
Avhandlingsarbete 1<br />
Sign.<br />
handledare<br />
Sign.<br />
doktorand<br />
Kurser 2<br />
Seminarier<br />
Konferensdeltagande 3<br />
Övrigt 4<br />
Summa arbetstid med<br />
forskarutbildning i % =<br />
aktivitetsgrad forskarutbildning 5<br />
Annan tjänstgöring 6<br />
Summa total arbetstid i<br />
% 7<br />
Handledning (redovisas i<br />
h.)<br />
Förklaringar<br />
1. Avhandlingsarbete. Till exempel avsnitt i monografi, artiklar, presentationer, datainsamling, arkivarbete, fältarbete, handledningstid.<br />
2. Kurser. Namn, innehåll och högskolepoäng (ange alla kurser).<br />
3. Konferensdeltagande. Namn, innehåll och ev. högskolepoäng.<br />
4. Övrigt. Workshops, paneldebatter etc.<br />
5. Aktivitetsgrad i forskarutbildningen. Den angivna aktivitetsgraden ska ta hänsyn till t. ex. institutionstjänstgöring, undervisning och uppdrag varvid<br />
aktivitetsgraden sätts ned i motsvarande omfattning (om doktoranden har t. ex. 20 % undervisning så blir aktivitetsgraden 80 %).<br />
6. Annan tjänstgöring än forskarutbildning. Kan vara t. ex. institutionstjänstgöring, undervisning, studerandefackligt arbete, externa och interna<br />
uppdrag/bisysslor. Ange omfattning och ersättning i förekommande fall.<br />
7. Total arbetstid. Här summeras aktivitetsgraden av forskarutbildning och övrig tjänstgöring. Årsarbetstiden är reglerad i kollektivavtal och uppgår till:<br />
1 756 timmar till och med det år man fyller 29 (då man har 28 semesterdagar), 1 732 timmar från och med det år man fyller 30 (då man har 31<br />
semesterdagar), 1 700 timmar från och med 40 års ålder (då man har 35 semesterdagar).<br />
Individuell studieplan<br />
Södertörns högskola sid. 5
Bilaga C<br />
ALLMÄN STUDIEPLAN FÖR UTBILDNING PÅ FORSKARNIVÅ I<br />
MILJÖVETENSKAP<br />
Ikraftträdande<br />
Denna studieplan träder i kraft när Södertörn högskola erhållit<br />
rätten att examinera på forskarnivå. Datum för ikraftträdande<br />
bestäms av högskolan utsett organ.<br />
1. Ämnesbeskrivning<br />
Miljövetenskap är ett tvärvetenskapligt ämne med stor vetenskaplig bredd där<br />
kännedom om naturens grundläggande processer och samhällens funktion samt<br />
förståelse för miljöproblem och deras praktiska lösning innefattar både<br />
naturvetenskaplig och samhällsvetenskaplig kunskap. Miljövetenskap inbegriper<br />
studiet av naturliga processer som på olika skalor inverkar på jordens fysiska<br />
miljö samt de förändringar och miljöproblem som kan uppstå till följd av<br />
antropogen påverkan.<br />
Den miljövetenskapliga forskningen på Södertörns högskola bedrivs i en<br />
mångvetenskaplig miljö. Tyngdpunkten ligger inom tre samverkande och<br />
angränsande teman där miljöförändringar och ekologiska processer studerar<br />
biologiska och geovetenskapliga processer och drivkrafter kopplade till<br />
miljöproblem, miljö och utveckling studerar förutsättningar för hållbar utveckling<br />
och environmental governance studerar bland annat hur olika aktörer på olika<br />
nivåer identifierar och hanterar komplexa och osäkra risker i miljön.<br />
Den forskning inom miljövetenskap som bedrivs vid Södertörns högskola består<br />
av såväl förutsättningslös kunskapsuppbyggnad som mer tillämpade perspektiv.<br />
Utgångspunkten är att båda är lika viktiga när det gäller att långsiktigt öka vår<br />
förståelse av förutsättningarna för hållbar utveckling.<br />
2. Mål för utbildningen på forskarnivå<br />
Forskarutbildningen ska ge beprövad kunskap och praktisk erfarenhet genom<br />
egen forskning inom miljövetenskap och syftar till att utbilda självständiga och<br />
kritiska forskare med förmåga att bidra till kunskapsutvecklingen inom ämnet. En<br />
doktorsexamen i miljövetenskap från Södertörns högskola ska ge förutsättningar<br />
för vidare forskning av hög kvalité och kvalificerat yrkesarbete inom högskola,<br />
näringsliv och samhälle.<br />
Målen med utbildningen i enighet med Examensordningen, bilaga 2<br />
Högskoleförordningen (1993:100) är följande:
Bilaga C<br />
Licentiatexamen<br />
För licentiatexamen skall doktoranden<br />
Kunskap och förståelse<br />
- visa kunskap och förståelse inom det miljövetenskapliga forskningsområdet,<br />
inbegripet aktuell specialistkunskap inom en avgränsad del av detta samt<br />
fördjupad kunskap i vetenskaplig metodik i allmänhet och det specifika<br />
forskningsområdets metoder i synnerhet.<br />
Färdighet och förmåga<br />
- visa förmåga att inom det miljövetenskapliga forskningsområdet kritiskt,<br />
självständigt och kreativt och med vetenskaplig noggrannhet identifiera och<br />
formulera frågeställningar, att planera och med adekvata metoder genomföra ett<br />
begränsat forskningsarbete och andra kvalificerade uppgifter inom givna<br />
tidsramar och därigenom bidra till kunskapsutvecklingen samt att utvärdera detta<br />
arbete,<br />
- visa förmåga att i såväl nationella som internationella sammanhang muntligt och<br />
skriftligt klart presentera och diskutera miljövetenskaplig forskning och<br />
forskningsresultat i dialog med vetenskapssamhället och samhället i övrigt, och<br />
- visa sådan färdighet som fordras för att självständigt delta i forsknings- och<br />
utvecklingsarbete och för att självständigt arbeta i annan kvalificerad verksamhet.<br />
Värderingsförmåga och förhållningssätt<br />
- visa förmåga att göra forskningsetiska bedömningar i sin egen forskning,<br />
- visa insikt om vetenskapens möjligheter och begränsningar, dess roll i samhället<br />
och människors ansvar för hur den används, och<br />
- visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare kunskap och att ta ansvar<br />
för sin kunskapsutveckling inom det miljövetenskapliga forskningsområdet.<br />
Vetenskaplig avhandling<br />
– För licexamen skall doktoranden ha fått en vetenskaplig uppsats i<br />
miljövetenskap (licavhandling) om minst 60 högskolepoäng<br />
godkänd.<br />
Doktorsexamen<br />
För doktorsexamen ska doktoranden<br />
Kunskap och förståelse<br />
- visa brett kunnande inom och en systematisk förståelse av det<br />
miljövetenskapliga forskningsområdet samt djup och aktuell specialistkunskap<br />
inom en avgränsad del av forskningsområdet, och<br />
- visa förtrogenhet med vetenskaplig metodik i allmänhet och med det<br />
miljövetenskapliga forskningsområdets metoder i synnerhet.<br />
Färdighet och förmåga<br />
- visa förmåga till vetenskaplig analys och syntes samt till självständig kritisk<br />
granskning och bedömning av nya och komplexa företeelser, frågeställningar och<br />
situationer inom det miljövetenskapliga forskningsområdet<br />
- visa förmåga att inom det miljövetenskapliga forskningsområdet kritiskt,<br />
självständigt, kreativt och med vetenskaplig noggrannhet identifiera och<br />
formulera frågeställningar samt att planera och med adekvata metoder bedriva<br />
forskning och andra kvalificerade uppgifter inom givna tidsramar och att granska<br />
och värdera sådant arbete,<br />
- med en avhandling visa sin förmåga att genom egen forskning väsentligt bidra<br />
till kunskapsutvecklingen inom det miljövetenskapliga forskningsområdet<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
2(21)
Bilaga C<br />
- visa förmåga att i såväl nationella som internationella sammanhang muntligt och<br />
skriftligt med auktoritet presentera och diskutera miljövetenskaplig forskning och<br />
forskningsresultat i dialog med vetenskapssamhället och samhället i övrigt,<br />
- visa förmåga att identifiera behov av ytterligare kunskap inom det<br />
miljövetenskapliga forskningsområdet<br />
- visa förutsättningar för att såväl inom forskning och utbildning som i andra<br />
kvalificerade professionella sammanhang bidra till samhällets utveckling och<br />
stödja andras lärande.<br />
Värderingsförmåga och förhållningssätt<br />
- visa intellektuell självständighet och vetenskaplig redlighet samt förmåga att<br />
göra forskningsetiska bedömningar, och<br />
- visa fördjupad insikt om vetenskapens möjligheter och begränsningar, dess roll i<br />
samhället och människors ansvar för hur den används.<br />
Vetenskaplig avhandling<br />
– För doktorsexamen skall doktoranden ha fått en vetenskaplig<br />
avhandling i miljövetenskap (doktorsavhandling) om minst 120<br />
högskolepoäng godkänd.<br />
Lokala lärandemål<br />
Doktoranden ska efter genomgången utbildning (licentiat/doktor) ha förvärvat<br />
följande färdigheter och kunskaper:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Fördjupad kunskap om den miljövetenskapliga forskningsdisciplinen i<br />
Sverige såväl som internationellt för att utveckla förmåga att<br />
självständigt identifiera och formulera relevanta frågeställningar inom<br />
ämnet.<br />
Förmåga att tillämpa ett tvärvetenskapligt synsätt vid<br />
problemidentifiering och analys av miljövetenskapliga<br />
forskningsfrågeställningar.<br />
Förmåga att med miljövetenskaplig relevant teori och metod utföra en<br />
betydande forskningsinsats för att analysera och förstå naturresurs- och<br />
miljöproblem inom ett för ämnet relevant forskningsområde.<br />
Förmåga att arbeta självständigt såväl som i mång- och<br />
tvärvetenskapliga projektgrupper samt att tillämpa ett etiskt<br />
förhållningssätt i forskningsarbetet.<br />
Förmåga att genom självständig forskning bidra till ämnets<br />
kunskapsutveckling och identifiera behov av ytterligare forskning både<br />
för miljövetenskapens utveckling och ur ett praktiskt samhällsperspektiv<br />
relevant för hållbar utveckling.<br />
3. Antagning till utbildningen<br />
3.1 Allmänt<br />
Antagning sker till utbildning på forskarnivå som bedrivs som heltidsstudier i fyra<br />
år och avslutas med doktorsexamen. Antagning kan, om särskilda skäl föreligger,<br />
ske till endast två års heltidsstudier vilka avslutas med licentiatexamen.<br />
Antagning till forskarutbildning med licentiatexamen som slutmål ska ses som ett<br />
undantag från den normala ordningen. Ansökan från en doktorand som antagits<br />
till licentiatstudier att fortsätta till doktorsexamen ska prövas i konkurrens med<br />
andra sökanden.<br />
Utlysning av doktorandplatser sker nationellt och internationellt vid fasta tillfällen<br />
under året och behandlas i normalfallet av fakultetsnämnden. Utlysningen<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
3(21)
Bilaga C<br />
publiceras på miljövetenskapsområdets webbplats på Södertörns högskola,<br />
centralt på Södertörns högskolas hemsida, högskolans anslagstavlor, adekvata<br />
internationella forum och, i de fall det befinns vara lämpligt, i svensk dagspress.<br />
Annonsering av ledig utbildningsplats ska ske senast tre (3) veckor innan sista<br />
ansökningsdag. Antagning till doktorandplats bereds av området<br />
miljövetenskapliga studier som utifrån de urvalskriterier som framgår i den<br />
allmänna studieplanen rangordnar de sökande. Fakultetsnämnden beslutar om<br />
antagning eller avslag baserat på styrelsen för området miljövetenskapliga studier<br />
samlade bedömning av ansökan samt vad som framkommit i samband med<br />
intervjuer av de sökande och referenstagning. Beslut om antagning till<br />
forskarutbildning sker i normalfallet i fakultetsnämnden, som inför förslaget till<br />
beslut om antagning ska bedöma:<br />
1. kvaliteten och genomförbarheten av det planerade forskningsprojektet<br />
2. att frågor om forskningsetik har beaktats<br />
3. att föreslagna forskarutbildningskurser, kunskapsmål eller<br />
forskarutbildningsprogram är relevanta och av en omfattning motsvarande<br />
kraven i den allmänna studieplanen<br />
4. tids- och finansieringsplan<br />
5. om den samlade handledarkompetensen är tillräcklig för att bistå med god<br />
och professionell handledning samt relevant expertis<br />
3.2 Behörighetsvillkor<br />
För att bli antagen till forskarutbildningen i miljövetenskap krävs att den sökande<br />
uppfyller villkor för både grundläggande och särskild behörighet och därmed ha<br />
den förmåga som krävs för att tillgodogöra sig forskarutbildningen.<br />
Grundläggande behörighet<br />
Grundläggande behörighet 1 att antas till forskarutbildningen har den som har<br />
1. avlagt en examen på avancerad nivå<br />
2. fullgjort kursfordringar om minst 240 högskolepoäng, varav minst 60<br />
högskolepoäng på avancerad nivå, eller<br />
3. på något annat sätt inom eller utom landet förvärvat i huvudsak liknande<br />
kunskaper.<br />
Fakultetsnämnden får för enskild sökande medge undantag från kravet på<br />
grundläggande behörighet, om det finns särskilda skäl.<br />
Övergångsbestämmelser: Den som före den 1 juli 2007 uppfyller kraven på<br />
grundläggande behörighet för tillträde till forskarutbildning, skall även därefter<br />
anses ha grundläggande behörighet för tillträde till utbildning på forskarnivå, dock<br />
längst till utgången av juni 2015.<br />
Särskild behörighet<br />
Särskild behörighet att antas uppfyller den student som har godkänt resultat på<br />
kurser om minst 90 högskolepoäng inom ämnet miljövetenskap eller något<br />
angränsande ämne av central betydelse för forskarutbildning i miljövetenskap,<br />
inklusive ett självständigt arbete om minst 15 högskolepoäng på avancerad nivå.<br />
3.3 Urval<br />
Antagningen till forskarutbildningen sker öppet och i konkurrens. Urval till<br />
sökande som uppfyller behörighetskraven ska göras med hänsyn till studentens<br />
förmåga att tillgodogöra sig forskarutbildningen samt områdets möjlighet att ge<br />
kvalificerad handledning. Till ansökan ska meritförteckning bifogas, de skrifter och<br />
övriga handlingar som den sökande vill åberopa samt en forskningsplan för den<br />
tänkta avhandlingen. Vid kvalitetsbedömningen av behöriga sökanden kommer<br />
följande lokala urvalskriterier att tillämpas:<br />
1 Högskoleförordningen 7 kap 39 § (2006:1053).<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
4(21)
Bilaga C<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
självständighet och originalitet i problemformulering, analys och upplägg i<br />
tidigare arbeten<br />
teoretisk och metodologisk stringens i tidigare arbeten och forskningsplan<br />
vetenskaplig mognad<br />
mång- eller tvärvetenskaplig bakgrund med miljövetenskaplig inriktning<br />
forskningserfarenhet eller praktisk yrkesverksamhet inom det<br />
miljövetenskapliga fältet<br />
dokumenterad förmåga att hålla givna tidsramar<br />
kommunikations- och samarbetsförmåga<br />
jämställdhet (företräde för det underrepresenterade könet vid lika meriter)<br />
i samband med antagning till forskarskolan BEEGS bedöms forskningsplanen<br />
efter dess förankring i forskarskolans specifika geografiska område;<br />
orientering mot Östersjöländerna eller Östeuropa<br />
Vid sammanvägning av bedömningsgrunderna läggs störst vikt vid<br />
bedömningsgrunden självständighet. Specifika kunskaper eller färdigheter som<br />
anses vara relevanta för den planerade forskningsuppgiften inom det<br />
miljövetenskapliga fältet är meriterande (t.ex. goda språkkunskaper i engelska<br />
och andra språk av betydelse för forskningsuppgiften). Sökande som är väl<br />
lämpade bör, om möjligt, genomgå en intervju med den tilltänkta handledaren<br />
och styrelsen för området miljövetenskapliga studier innan beslut fattas.<br />
Tillgodoräknande av tidigare utbildning får inte ske i samband med antagningen,<br />
för att detta inte ska påverka urvalet. Ett eventuellt tillgodoräknande ska alltid ske<br />
på studentens initiativ och prövas i varje enskilt fall för varje enskild kurs i<br />
förhållande till examensfordringarna för utbildning på forskarnivå.<br />
Fakultetsnämnden godkänner förslag om tillgodoräknanden.<br />
3.4 Handledning<br />
Handledning vid Södertörns högskola ska präglas av hög kvalitet och syfta till att<br />
ge doktorander en god utbildning. I handledning ingår till exempel diskussion av<br />
arbete och manus, inläsning och diskussion av arbetstexter, textgranskning,<br />
diskussion av experiment, planering av seminarier och<br />
disputation/licentiatseminarium. I handledning ingår även upprättande och<br />
uppföljning av individuell studieplan. Handledning ska ges kontinuerligt och vara<br />
behovsanpassad. Minst en gång per termin ska handledare och doktorand<br />
tillsammans följa upp och planera utbildningen.<br />
Doktoranden har normalt sin arbetsplats vid Institutionen för livsvetenskaper där<br />
en huvudhandledare och en biträdande handledare utses i samband med<br />
antagningstillfället av fakultetsnämnden efter förslag från området<br />
miljövetenskapliga studier. Ämnet miljövetenskaps tvärvetenskapliga karaktär kan<br />
leda till att doktoranden gagnas av att ha ytterligare biträdande handledare.<br />
Huvudhandledaren ska vara professor eller en docentkompetent forskare. De<br />
biträdande handledarna ska vara disputerade forskare. Såväl huvudhandledare<br />
som biträdande handledare ska ha genomgått handledarutbildning eller bedömts<br />
ha motsvarande kompetens och minst en av handledarna bör vara anställd vid<br />
Södertörns högskola.<br />
Doktoranden har rätt till handledning under den föreskrivna utbildningen om 240<br />
högskolepoäng. Vid Södertörns högskola ersätts handledning i normalfallet med<br />
maximalt 480 klocktimmar för hela studieperioden som fördelas mellan<br />
huvudhandledare och biträdande handledare. Mer detaljerade villkor kring<br />
handledning och den enskilde handledarens arbetsuppgifter anges i doktorandens<br />
individuella studieplan. En begäran om byte av handledare, inklusive motivering,<br />
ställs till fakultetsnämnden. Efter utredning utses en ny handledare.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
5(21)
Bilaga C<br />
4. Utbildningens uppläggning<br />
4.1 Allmänt<br />
Utbildning för doktorsexamen omfattar fyra års heltidsstudier, sammanlagt 240<br />
högskolepoäng. Doktorsexamen består av en kursdel som omfattar 60<br />
högskolepoäng och en avhandlingsdel på 180 högskolepoäng. Doktoranden har<br />
även rätt att avlägga licentiatexamen (120 högskolepoäng, fördelat på 30<br />
högskolepoäng kurser och 90 högskolepoäng uppsats) som en del i<br />
forskarutbildningen. I de fall licentiatexamen ej genomförs ska doktoranden hålla<br />
ett halvtidsseminarium. Innan doktorandens forskarutbildning avslutas med en<br />
offentlig disputation genomförs ett predisputationsseminarium då<br />
handledarkollegiet ges möjlighet att förhandsgranska avhandlingen. När<br />
antagning sker till licentiatutbildning avlägges licentiatexamen.<br />
Utbildningstiden får förlängas om särskilda skäl föreligger. Särskilda skäl kan vara<br />
sjukskrivning, tjänstgöring inom totalförsvaret, förtroendeuppdrag inom fackliga<br />
organisationer samt föräldraledighet. Doktoranden kan delta i institutionsarbete<br />
inom en ram av högst 20 % av den totala studietiden och kompenseras med<br />
motsvarande förlängning av studietiden.<br />
4.2 Individuell studieplan och finansieringsplan<br />
En individuell studieplan som anger hur utbildningen ska läggas upp upprättas i<br />
samband med antagningen och ska vara godkänd av fakultetsnämnden senast 3<br />
månader efter antagningsdatum. Den individuella studieplanen utformas<br />
gemensamt av doktoranden och dennes huvudhandledare och ska klargöra alla<br />
parternas åtaganden, såväl specifika målsättningar för doktoranden som<br />
handledningens omfattning.<br />
Den individuella studieplanen ska:<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
namnge huvudhandledare och biträdande handledare<br />
innehålla en forskningsplan för doktorandens forskarutbildning<br />
inklusive en preliminär titel på avhandlingen och en utförlig<br />
beskrivning av forskningsuppgiften<br />
innehålla en tidsplan för forskarutbildningen och avhandlingsarbetet,<br />
t.ex. inskrivnings-, halvtids- och predisputationsseminarier<br />
specificera handledningens organisering, t.ex. omfattning och<br />
ansvarsfördelning mellan olika handledare<br />
innehålla en plan över doktorandkurser som ska ingå<br />
ge en beskrivning av vetenskaplig aktivitet så som aktivt deltagande i<br />
seminarier, konferenser, litteraturstudier och författandet av artiklar<br />
Som en bilaga till den individuella studieplanen ska det finnas en finansieringsplan<br />
som ska klargöra det ekonomiska ansvaret för doktorandens hela<br />
forskarutbildningstid. Prefekten vid Institutionen för livsvetenskaper ombesörjer<br />
att det upprättas en finansieringsplan som täcker hela utbildningstiden innan<br />
beslut om antagning fattas. I finansieringsplanen beskrivs forskarutbildningens<br />
finansiering, både rörliga och fasta resurser, termin för termin. För studerande<br />
med annan finansiering än Södertörns högskola ska som regel ett avtal tecknas<br />
med en finansierande part (företag, myndighet, annan högskola etc.). I de fall där<br />
finansieringen ska ske inom ramen för en anställning hos annan arbetsgivare ska<br />
chef för verksamheten tillstyrka hela studieplanen, för att därmed intyga att<br />
utbildningen kan ske så som den beskrivs.<br />
Den individuella studieplanen följs upp en gång per termin genom att doktorand<br />
och handledare gemensamt sammanträder med en av fakultetsnämnden utsedd<br />
uppföljningsgrupp bestående av två ämneskompetenta erfarna handledare<br />
(docent eller professor) om hur utbildningen framskrider och lämnar in en<br />
signerad redovisning för avslutad termin och detaljplan för den fortsatta<br />
forskarutbildningen till forskningskansliet. Fakultetsnämnden godkänner<br />
redovisningen och fastställer planen för nästkommande termin. Revidering av<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
6(21)
Bilaga C<br />
individuell studieplan sker enligt samma förfarande. Om dessa uppgifter delegeras<br />
ska de meddelas fakultetsnämnden i form av protokoll. Fastställda, uppföljda och<br />
reviderade individuella studieplaner ska arkiveras och avklarade poäng ska<br />
dokumenteras centralt. Efter revidering av individuell studieplan ska doktorand<br />
och huvudhandledare skriftligen intyga att de tagit del av gjorda ändringar genom<br />
att signera den nya versionen.<br />
Väsentliga avvikelser från individuell studieplan kan medföra att doktoranden<br />
avskiljs från tillgången till högskolans resurser. Huvudhandledare ska, i samband<br />
med att individuell studieplan följs upp av fakultetsnämnden, bedöma om<br />
doktoranden följer den individuella studieplanen. Eventuella avvikelser meddelas<br />
skriftligen och ska utan dröjsmål utredas. Om avvikelsen är väsentlig och<br />
fortsätter under loppet av påföljande termin, ska den anmälas till prefekten och<br />
studierektorn i form av en skriftlig redogörelse (inklusive kopior av individuell<br />
studieplan). Prefekten ska ge doktoranden möjlighet att skriftligen yttra sig över<br />
handledarens redogörelse samt ska därefter fatta beslut om huruvida förslag om<br />
indragning av resurser skall inges till fakultetsnämnden. Till förslag om indragning<br />
av resurser, vilket skall vara motiverat, ska fogas handledarens skrivelse samt<br />
doktorandens yttrande över denna. Fakultetsnämnden har skyldighet att själv<br />
fatta beslut om indragande av resurser och ge doktoranden en hänvisning om hur<br />
han eller hon kan överklaga beslutet till Överklagandenämnden för högskolan.<br />
Ansökan om att återfå rätten till handledning och övriga resurser ska inges till<br />
prefekten som har att med eget yttrande överlämna ärendet till fakultetsnämnden<br />
för avgörande.<br />
4.3 Avhandling/uppsats<br />
Inom ramen för forskarutbildningen ska studenten författa ett vetenskapligt<br />
arbete som publiceras i form av en doktorsavhandling eller licentiatuppsats.<br />
Denna publikation ska redovisa doktorandens förmåga att på en tillfredställande<br />
vetenskaplig nivå och ett självständigt sätt lösa den föreskrivna<br />
forskningsuppgiften. Doktorsavhandlingen/licentiatuppsatsen ska hålla en kvalité<br />
som motsvarar kraven för att antas till publicering i erkänd vetenskaplig<br />
publikation med granskningsförfarande.<br />
Doktorsavhandling<br />
Avhandlingen omfattar 180 högskolepoäng.<br />
Doktorsavhandlingen ska utformas som ett enhetligt sammanhängande<br />
vetenskapligt verk (monografi) eller som en sammanfattning, en så kallad kappa,<br />
i kombination med ett antal vetenskapliga artiklar (sammanläggningsavhandling).<br />
Det är den vetenskapliga kvaliteten och doktorandens självständiga bidrag till<br />
kunskapsutvecklingen som bedöms, inte antalet artiklar i avhandlingen. De<br />
vetenskapliga artiklarna får ha författats i samarbete med andra, men<br />
doktorandens individuella insats ska då klargöras i kappan.<br />
Licentiatuppsats<br />
Uppsatsen omfattar 90 högskolepoäng.<br />
Licentiatuppsatsen ska utformas som en monografi eller som en sammanfattning<br />
av en till två vetenskapliga artiklar. Om de vetenskapliga artiklarna har författats i<br />
samarbete med andra måste studentens individuella insats beskrivas i<br />
sammanfattningen.<br />
4.4 Kurser<br />
Kurser ges av Institutionen för livsvetenskaper eller vid andra institutioner eller<br />
lärosäten. Det bör finnas en skriftlig kursplan där kursmål, innehåll och poängtal<br />
framgår. För kurser som läses vid andra lärosäten bestämmer studierektorn för<br />
forskarutbildningen i miljövetenskap poängtalet som ska tillgodoräknas<br />
doktoranden. Kurserna är uppdelade i obligatoriska och valbara kurser.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
7(21)
Bilaga C<br />
Doktorsexamen<br />
Doktorsexamen består av en kursdel som omfattar 60 högskolepoäng. Som<br />
obligatoriska kurser i miljövetenskap räknas:<br />
Mångvetenskaplig metodologi, design och analys 7,5 högskolepoäng<br />
<strong>Forsknings</strong>design, metodik och vetenskapshistoria 7,5 högskolepoäng<br />
<br />
<br />
<br />
Avhandlingsuppsats i miljövetenskap 15 högskolepoäng<br />
För doktorander som undervisar och inte tidigare inhämtat likvärdiga<br />
pedagogiska kunskaper ingår en pedagogisk grundkurs om högst 7,5<br />
högskolepoäng som ges i samarbete med Högskolepedagogiska<br />
utvecklingsenheten vid Södertörns högskola.<br />
Introduktionskurs: Contemporary Research into the Baltic Sea Region and<br />
Eastern Europe, 7,5 högskolepoäng (obligatorisk kurs enbart för<br />
doktorander inom forskarskolan BEEGS)<br />
Kurser som ingår i doktorandens utbildning ska specificeras i den individuella<br />
studieplanen.<br />
Licentiatexamen<br />
Licentiatexamen består av en kursdel som omfattar 30 högskolepoäng. Som<br />
obligatoriska kurser i miljövetenskap räknas:<br />
Mångvetenskaplig metodologi, design och analys 7,5 högskolepoäng<br />
<br />
<br />
<strong>Forsknings</strong>design, metodik och vetenskapshistoria 7,5 högskolepoäng<br />
Introduktionskurs: Contemporary Research into the Baltic Sea Region and<br />
Eastern Europe, 7,5 högskolepoäng (obligatorisk kurs enbart för<br />
doktorander inom forskarskolan BEEGS)<br />
Kurser som ingår i licentiandens utbildning ska specificeras i den individuella<br />
studieplanen.<br />
5. Examenskrav<br />
För examen krävs att den forskarstuderande får betyget godkänd på dels de<br />
kurser som ingår och dels på doktorsavhandlingen/licentiatuppsatsen.<br />
Studierektorn för forskarutbildningen i miljövetenskap, med hjälp av<br />
huvudhandledaren, kontrollerar och godkänner att alla formella krav för<br />
avläggande av doktorsexamen respektive licentiatexamen är uppfyllda.<br />
Doktorsexamen<br />
Datum för disputation beslutas av fakultetsnämnden efter förslag från området<br />
miljövetenskapliga studier. Datum ska vara bestämt senast tre månader för<br />
disputation. Två disputationer får ej ske vid samma tid på Södertörns högskola.<br />
Avhandlingen tillkännages genom så kallad spikning senast tre terminsveckor före<br />
disputation. Före spikning ska avhandlingen godkännas av fakultetsnämnden,<br />
efter utlåtande av handledarkollegiet och förhandsgranskning av betygsnämnden.<br />
Spikning sker i Södertörns högskolas bibliotek samt elektroniskt i Digitala<br />
Vetenskapliga Arkivet (DiVA). Vid spikning ska aktuell doktorsavhandling finnas<br />
tillgänglig i högskolans bibliotek i 30 exemplar för att intresserade ska kunna<br />
granska avhandlingen. Doktoranden ansvarar för att avhandlingen sprids enligt<br />
Södertörns högskolas spridningslista.<br />
Doktorsavhandlingen ska försvaras muntligen vid en offentlig disputation som leds<br />
av en ordförande. Avhandlingens vetenskapliga kvalitet granskas både av en<br />
extern opponent som ansvarar för en utförlig muntlig utfrågning och av en<br />
betygsnämnd, som består av tre eller fem ledamöter med lägst docentkompetens<br />
eller motsvarande kompetens. Undantag kan, om särskilda skäl föreligger,<br />
medges för en av ledamöterna. Disputationens ordförande, opponent samt<br />
betygsnämnd utses av fakultetsnämnden efter förslag från området<br />
miljövetenskapliga studier. Senast fem veckor före disputation ska förslag till<br />
opponent, betygsnämnd och ordförande för disputationsakten vara<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
8(21)
Bilaga C<br />
fakultetsnämnden tillhanda. Flertalet av ledamöterna i betygsnämnden ska<br />
hämtas utanför den institution som respondenten tillhör. Minst en av ledamöterna<br />
i betygsnämnden ska utses från ett annat lärosäte. En jämn könsfördelning vid<br />
tillsättning av betygsnämndsledamöter samt opponent ska beaktas och<br />
eftersträvas och en ersättare i betygsnämnden ska alltid utses. Betygsnämnden<br />
ska ges möjlighet att förhandsgranska doktorsavhandlingen och ge sitt<br />
godkännande innan avhandlingen trycks. Betygsnämnden ska utse en ordförande<br />
inom sig. En doktorsavhandling bedöms med något av betygen underkänd eller<br />
godkänd vilket beslutas av betygsnämnden vid det sammanträde som följer direkt<br />
efter genomförd disputationsakt och hänsyn tas till såväl innehållet som det<br />
muntliga försvaret av avhandlingen. När opponentens utfrågning av respondenten<br />
är genomförd ger disputationens ordförande betygsnämnden och slutligen<br />
auditoriet möjligheten att ställa ytterligare frågor. Opponenten, huvudhandledare<br />
och biträdande handledare har rätt att vara närvarande vid sammanträdet med<br />
betygsnämnden och delta i överläggningarna men inte i beslutet. Betygsnämnden<br />
är beslutför när alla ledamöter är närvarande. En ledamot i betygsnämnden som<br />
vill reservera sig mot majoritetens beslut kan i protokollet eller annan<br />
beslutshandling, dock ej examensbeviset, låta anteckna avvikande mening.<br />
Betygsnämndsprotokollet (originalet) ska sändas in till fakultetsnämnden efter<br />
genomfört betygssammanträde.<br />
Licentiatexamen<br />
Licentiatuppsatsen presenteras muntligt vid ett offentligt seminarium som leds av<br />
en examinator. Styrelsen för det miljövetenskapliga området utser en<br />
professorskompetent examinator från ämnet samt en diskutantpanel bestående<br />
av en extern seminarieledare samt två diskutanter från ämnet. Diskutantpanelens<br />
uppgift består i att granska den framlagda licentiatuppsatsen och leda en<br />
konstruktiv diskussion under seminariet. Licentiatuppsatsen bedöms med betyget<br />
godkänd eller underkänd vilket beslutas av examinatorn.<br />
6. Övriga anvisningar<br />
För mer detaljerad information om t.ex. behörighet hänvisas till studierektorn för<br />
forskarutbildningen i miljövetenskap vid Södertörns högskola.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
9(21)
Bilaga C<br />
Kursplan<br />
Mångvetenskaplig metodologi, design och analys<br />
7.5 ECTS CREDITS<br />
Huvudområde/ämne:<br />
Ansvarig institution:<br />
Betygsalternativ på hel kurs:<br />
Utbildningsnivå:<br />
Kursnivå:<br />
Giltig fr.o.m:<br />
Miljövetenskap<br />
Institutionen för livsvetenskaper<br />
Underkänd/Godkänd<br />
Forskarutbildning<br />
1. Fastställande<br />
Kursplanen är fastställd av fakultetsnämnden vid Södertörns högskola<br />
xxxx-xx-xx enligt bestämmelserna i högskoleförordningen.<br />
2. Behörighetskrav<br />
Antagen till forskarutbildningsstudier.<br />
3. Lärandemål<br />
Studenten ska efter genomgången kurs kunna:<br />
Kunskap och förståelse.<br />
Lägga upp och genomföra ett mångdisciplinärt<br />
forskningsprojekt i enlighet med relevant, vetenskaplig<br />
metodik<br />
Självständigt söka efter den kunskap som krävs för att kunna<br />
genomföra ett mångvetenskapligt forskningsprojekt inom<br />
miljövetenskap.<br />
Färdighet och förmåga<br />
Producera en rapport tillsammans med de andra<br />
gruppmedlemmarna i enlighet med relevanta, vetenskapliga<br />
kriterier.<br />
Presentera rapportens innehåll muntligen enligt de krav som<br />
ställs vid vetenskapliga konferenser.<br />
Värderingsförmåga och förhållningssätt<br />
Reflektera över etiska aspekter i relation till det<br />
forskningsprojekt som bedrivits.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
10(21)
Bilaga C<br />
<br />
<br />
Strukturera ett forskningsprojekt på ett sådant sätt att alla<br />
gruppmedlemmar ges möjlighet att effektivt bidra till<br />
gemensamma resultat.<br />
Reflektera över vilka kunskapsbehov som uppenbarats såväl<br />
för individen som för projektgruppen etiska aspekter i relation<br />
till det forskningsprojekt som bedrivits.<br />
4. Innehåll, delkurser och examinationsmoment<br />
De flesta moderna miljöproblemen är mångfacetterade till sin natur.<br />
Ekologiska och samhälleliga system är som regel sammanbundna och<br />
interagerar med varandra på ofta komplicerade sätt. Därför utgår<br />
denna kurs från ett mångvetenskapligt perspektiv, och drar nytta av<br />
metodik och metod från såväl naturvetenskapliga traditioner som från<br />
motsvarande inom samhällsvetenskap och humaniora. Den<br />
gemensamma nämnaren är att de alla behövs för att skapa en bred<br />
förståelse för det specifika miljöproblemet. Frågor rörande skalnivå<br />
kommer vidare att diskuteras på ett inträngande sätt. Även om<br />
effekter ofta är lokala, mekanismerna som ger dessa effekter kan<br />
finnas på olika nivåer. På motsvarande sätt måste inte sällan<br />
regulativa åtgärder utgå från olika och interagerande skalnivåer.<br />
<br />
Mångvetenskaplig metodologi, design och analys, 7.5 ECTS<br />
Credits<br />
Betygsalternativ: Underkänd/Godkänd<br />
5. Undervisningens uppläggning<br />
Efter ett antal inledande föreläsningar och seminarier över hur<br />
skillnader mellan olika ämnesperspektiv kan överbryggas och därmed<br />
bidra till en rikare och bredare förståelse av de stora miljöfrågorna av<br />
idag, delas studentgruppen upp i mindre grupper bestående av 2-3<br />
personer. Varje sådan mindre grupp tilldelas en handledare från det<br />
lärarkollegium som ansvarar för kursen. Varje grupp väljer sedan, i<br />
samråd med handledaren, ut en specifik miljöfråga som ska studeras<br />
utifrån ett mångdisciplinärt, miljövetenskapligt perspektiv.<br />
Gruppmedlemmarna tar själva huvudansvaret för att arbetet – design,<br />
insamlande av data och analys - läggs upp och genomförs utifrån<br />
vedertagna vetenskapliga kriterier. Varje grupp ska sedan författa en<br />
gemensam rapport rörande den valda miljöfrågan som följer de<br />
kriterier och formalia som är gängse inom vetenskaplig publicering.<br />
Rapporten ska vara skriven på engelska, om det inte finns särskilda<br />
skäl som talar emot detta.<br />
Frånsett de inledande föreläsningarna, bedrivs all undervisning i<br />
projektform. Åtminstone ett möte mellan gruppmedlemmar och<br />
handledare ska hållas per vecka. En ordförande väljs vid dessa möten,<br />
och protokoll ska föras. Det justerade protokollet ska lämnas in till<br />
handledaren före nästföljande möte. Ytterligare möten, om gruppen<br />
anser att de behövs, planeras och genomförs av gruppen själv.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
11(21)
Bilaga C<br />
6. Examination<br />
Kursen examineras genom den skriftliga rapporten i kombination med<br />
den muntliga presentationen. Båda dessa delar tillmäts lika stor<br />
betydelse i betygssättningen.<br />
7. Litteratur<br />
Beslutas vid ämnet enligt där gällande ordning<br />
8. Begränsningar i rätten att tillgodoräkna kursen i examen<br />
Kursen får inte tillgodoräknas i examen samtidigt med inom eller utom<br />
landet genomgången kurs, vars innehåll helt eller delvis<br />
överensstämmer med innehållet i kursen.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
12(21)
Bilaga C<br />
Kursplan<br />
<strong>Forsknings</strong>design, metodik och vetenskapshistoria<br />
7.5 ECTS Credits<br />
Huvudområde/ämne:<br />
Ansvarig institution:<br />
Betygsalternativ på hel kurs:<br />
Utbildningsnivå:<br />
Kursnivå:<br />
Giltig fr.o.m:<br />
Miljövetenskap<br />
Institutionen för livsvetenskaper<br />
Underkänd/Godkänd<br />
Forskarutbildning<br />
1. Fastställande<br />
Kursplanen är fastställd av fakultetsnämnden vid Södertörns högskola<br />
xxxx-xx-xx enligt bestämmelserna i högskoleförordningen.<br />
2. Behörighetskrav<br />
Antagen till forskarutbildningsstudier.<br />
3. Lärandemål<br />
Studenten ska efter genomgången kurs kunna:<br />
Kunskap och förståelse<br />
Redogöra för viktiga skillnader och likheter mellan centrala<br />
forskningsmetodologier.<br />
Redogöra för hur grundläggande antaganden inom<br />
dominerande vetenskapliga metodologier påverkar den typ av<br />
kunskap som kan erhållas inom respektive metodologi.<br />
Färdighet och förmåga<br />
Jämföra hur forskningsdesign lags upp i urval av vetenskapliga<br />
artiklar inom det miljövetenskapliga fältet.<br />
Analysera hur val av forskningsmetodologi kan ha påverkat de<br />
resultat som presenteras i urval av vetenskapliga texter.<br />
Värderingsförmåga och förhållningssätt<br />
Reflektera over hur olika metodologier innebär ett sökande<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
13(21)
Bilaga C<br />
efter olika slag av kunskap, och hur dessa olika kunskapstyper<br />
kan påverka centrala samhälleliga värden såsom demokrati,<br />
deliberation och hållbar utveckling.<br />
4. Innehåll, delkurser och examinationsmoment<br />
I den här kursen studeras dominerande forskningsmetodologier och<br />
hur de förhåller sig till exempelvis evidensbaserade studier,<br />
konstruktivism, hermeneutik och kritisk realism. Fokus läggs vid<br />
metodologi – olika syn på vilken typ av kunskap som är möjlig att<br />
uppnå och är användbar – snarare än på specifika forskningsmetoder.<br />
Det kommer att visas att det finns en utvecklingslinje från klassisk<br />
vetenskaplig metodologi till modern miljövetenskap, där rationalitet,<br />
logik och deduktiva resonemang står i förgrunden. Men det kommer<br />
också att visas att det även finns andra vägar till ökad kunskap, vägar<br />
som exempelvis kan bygga på hermeneutiska perspektiv där tolkning<br />
och förståelse utgör kärnan av analysen.<br />
<br />
<strong>Forsknings</strong>design, metodik och vetenskapshistoria, 7.5 ECTS<br />
Credits<br />
Betygsalternativ: Underkänd/Godkänd<br />
5. Undervisningens uppläggning<br />
Kursen bygger på diskussionsseminarier snarare än traditionella<br />
föreläsningar. Efter en eller ett mindre antal inledande föreläsningar<br />
om forskningsmetodologiska perspektiv, följer seminarier där<br />
klassiska verk lika väl som moderna texter och relevanta<br />
vetenskapliga artiklar diskuteras. Dessa seminarier hålls två gånger i<br />
veckan. Studenterna behöver förbereda skriftliga eller muntliga<br />
presentationer inför ett av dessa seminarier i veckan.<br />
6. Examination<br />
Kursen examineras genom hemuppgifter som görs inför kursens<br />
seminarier, I kombination med aktiv medverkan i dessa seminarier.<br />
7. Litteratur<br />
Beslutas vid ämnet enligt där gällande ordning<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
14(21)
Bilaga C<br />
8. Begränsningar i rätten att tillgodoräkna kursen i examen<br />
Kursen får inte tillgodoräknas i examen samtidigt med inom eller utom<br />
landet genomgången kurs, vars innehåll helt eller delvis<br />
överensstämmer med innehållet i kursen.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
15(21)
Bilaga C<br />
Kursplan<br />
Avhandlingsuppsats i miljövetenskap<br />
15 ECTS CREDITS<br />
Huvudområde/ämne:<br />
Ansvarig institution:<br />
Betygsalternativ på hel kurs:<br />
Utbildningsnivå:<br />
Kursnivå:<br />
Giltig fr.o.m:<br />
Miljövetenskap<br />
Institutionen för livsvetenskaper<br />
Underkänd/Godkänd<br />
Forskarutbildning<br />
1. Fastställande<br />
Kursplanen är fastställd av fakultetsnämnden vid Södertörns högskola<br />
xxxx-xx-xx enligt bestämmelserna i högskoleförordningen.<br />
2. Behörighetskrav<br />
Antagen till forskarutbildningsstudier.<br />
3. Lärandemål<br />
Studenten ska efter genomgången kurs kunna:<br />
Kunskap och förståelse<br />
Ge en god överblick över forskningsläget inom det fält som<br />
valts ut för avhandlingsstudier<br />
Relatera det egna avhandlingsområdet till relevant<br />
forskningskontext, såväl empiriskt som teoretiskt och<br />
metodologiskt<br />
Färdighet och förmåga<br />
Självständigt designa och genomföra ett projekt som syftar till<br />
att beskriva centrala delar av det kommande<br />
avhandlingsarbetet<br />
Visa att det beskrivna avhandlingsarbetet är realistiskt och<br />
genomförbart<br />
Kritiskt granska de metodologiska och analytiska perspektiv<br />
som förväntas bli centrala i det kommande avhandlingsarbetet<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
16(21)
Bilaga C<br />
Värderingsförmåga och förhållningssätt<br />
Reflektera över potentiella etiska överväganden av relevans i<br />
det beskrivna projektet<br />
Reflektera över hur det valda ämnesområdet och de<br />
förväntade resultaten förhåller sig till en hållbar<br />
samhällsutveckling<br />
4. Innehåll, delkurser och examinationsmoment<br />
I denna kurs utarbetas en detaljerad synopsis över den<br />
forskarstuderandes avhandlingsprojekt. Stor vikt läggs vid<br />
identifiering av forskningsproblem, val av teori och metod samt design<br />
av analys. Inom ramarna för denna synopsis över avhandlingsarbetet<br />
ska en djupare genomgång av tidigare forskning inom det<br />
forskningsområde som avhandlingen skrivs genomföras. Vidare<br />
poängteras att avhandlingsprojektet måste designas på ett sådant sätt<br />
att det förefaller vara genomförbart inom givna ekonomiska och<br />
tidsmässiga ramar. I samråd med handledaren utformas denna<br />
synopsis på ett sådant sätt att den uppfyller relevanta vetenskapliga<br />
metodologiska kriterier och förväntas bidra till kunskapsutvecklingen<br />
inom området på ett betydande sätt.<br />
Arbetet ska utföras individuellt.<br />
<br />
Avhandlingsuppsats i miljövetenskap, 15 ECTS Credits<br />
Betygsalternativ: Underkänd/Godkänd<br />
5.<br />
Undervisningens uppläggning<br />
Undervisningen sker i form av individuell handledning, av den för<br />
doktoranden utsedde handledaren. Under kursens gång hålls ett<br />
halvtidsseminarium där doktoranderna redovisar sitt arbete för<br />
doktorandgruppen. Till detta seminarium ska opponent utses från de<br />
övriga kursdeltagarna. Kursen avslutas med muntlig och skriftlig<br />
presentation av genomförd synopsis. Även här ska opponent utses<br />
från den övriga studentgruppen.<br />
6. Examination<br />
Kursen examineras genom aktivt deltagande i de ingående<br />
seminarierna, samt genom den skriftliga och muntliga redovisningen<br />
vid kursens slut.<br />
7. Litteratur<br />
Beslutas vid ämnet enligt där gällande ordning<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
17(21)
Bilaga C<br />
8. Begränsningar i rätten att tillgodoräkna kursen i examen<br />
Kursen får inte tillgodoräknas i examen samtidigt med inom eller utom<br />
landet genomgången kurs, vars innehåll helt eller delvis<br />
överensstämmer med innehållet i kursen.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
18(21)
Bilaga C<br />
Kursplan<br />
Contemporary Research into the Baltic Sea Region and Eastern<br />
Europe<br />
7,5 HP/ECTS credits<br />
Course code:<br />
Subject:<br />
Social sciences and humanities<br />
Academic school:<br />
CBEES/BEEGS<br />
Specific to the Programme: BEEGS<br />
Academic discipline:<br />
Social science and humanities<br />
Grades permitted:<br />
G (pass)<br />
Education cycle:<br />
PhD studies<br />
Course level:<br />
Introductory<br />
Valid from: Spring term 2009<br />
1. Validation<br />
2.<br />
Entry requirements<br />
Accepted to doctoral studies within the social sciences or humanities<br />
3. Learning outcomes<br />
On completion of the course, students have:<br />
Knowledge and understanding of the studies of the Baltic Sea Region<br />
and Eastern Europe in the field of social science and humanities, and<br />
certain insights in the habit of writing a doctoral thesis in this field.<br />
Skills and abilities to find relevant literature and to relate to the canon<br />
of the discipline.<br />
Ability to evaluate and critically reflect upon relevant scholarly<br />
research in the field of Baltic and East European studies.<br />
4. Course contents and examinations<br />
The course includes reading PhD theses and articles related to the<br />
course objective and discussing and evaluating them during seminars.<br />
Participants will write commentaries on each seminar/lecture and<br />
present them as a final document at the end of the course. Active<br />
participation in seminar discussions is required.<br />
5. Course design<br />
The course consists of a series of seminars/lectures, in which senior<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
19(21)
Bilaga C<br />
researchers present a dissertation or article. Students are to read and<br />
be prepared to discuss the reading; one student will function as<br />
discussant. The final seminar consists of an evaluation of the course’s<br />
contents, both in terms of scientific content and of the learning<br />
process.<br />
6. Course assessment/Student assessment<br />
Students actively participate in seminars, write course papers, keep a<br />
log-book of their learning process and critically analyse other students’<br />
theses.<br />
7. Course literature<br />
Bonnell, Victoria E. and Breslauer, George: Soviet and Post Soviet<br />
area studies. UCIAS Edited volume 3: The Politics of Knowledge: Area<br />
studies and the disciplines. Year 2003, article 4.<br />
31 p.<br />
Comissio, Ellen and Gutierres, Brad: Eastern Europe or Central<br />
Europe? Exploring a distinct regional identity. UCIAS Edited volume 3:<br />
The Politics of Knowledge: Area studies and the disciplines. Year 2002,<br />
article 7. 34 p.<br />
Readings for seminars<br />
Note: *available in Diva portal as Pdf.<br />
Gradskova, Yulia; Soviet people with female bodies. Doctoral thesis<br />
Stockholm University., 2007, particularly chap 1, chap,5, ch 7.1-2 and<br />
ch.8.<br />
Hillderdal, Charlotta: People in between. Ethnbicilty and material<br />
identity – a new approach to deconstructed concepts. Uppsal<br />
universitet, PhD thesis, 2009<br />
Höjdestrand, Tova, 2005. Needed by nobody: homelessness,<br />
humiliation, and humanness in post-socialist Russia. Stockholm:<br />
Department of Social Anthropology, Stockholm University (Stockholm:<br />
Akademitryck), 240 s.<br />
Needed by Nobody: Homelessness and Humanness in Post-socialist<br />
Russia. Paperback. Cornell University Press ISBN: 9780801475931<br />
ISBN-10: 0801475937<br />
Kõll. Anu-Mai: t.b.a<br />
Lindelöf. Karin S.: Om vi nu skall bli som Europa. Könsskapande och<br />
normalitet bland unga kvinnor i transitionens Polen. Makadam förlag,<br />
Stockholm 2006. English language article t.b.a.<br />
Lindvall, Daniel: The limits of the European vision in Bosnia and<br />
Herzegovina. PhD thesis , Stockholm university, 2009<br />
(Lundén, Thomas, 2004. On the boundary: about humans at the end<br />
of territory. Huddinge: Södertörns högskola, 232 s. (Swedish version:<br />
Över gränsen, Studentlitteratur, 2002. Partularly ch. 1,2 5.)<br />
Lundén. Thomas, The search for order in terrestrial space 7p. Draft<br />
2010<br />
Lundén, Thomas: Valga-Valka, Narva-Ivangorod.Estonia’s Divided<br />
Border Cities – Co-operation and Conflict Within and beyond the EU, in<br />
Janczak, J, forthcoming, 133-149<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
20(21)
Bilaga C<br />
Nordström, Anders: The interactive dynamics of regulation. Exploring<br />
the Council of Europe’s monitoring of Ukraine. Stockholm studies in<br />
politics, 125, Stockholm 2008. Particularly chapters 1 and 4<br />
Sandomirskaia, Irina”One Sixth of the World: Avant-garde Film, the<br />
Revolution of Vision, and the Colonization of the USSR Periphery<br />
during the 1920s (Towards a Postcolonial Deconstruction of the Soviet<br />
Hegemony”, In Kerstin OLOFSSON (ED)From Orientalism to<br />
Postcoloniality, Södertörn Research reports 2008:1, pp 8-31<br />
Sövik Margrete B.; Support, resistance and pragmatism. En<br />
examination of motivation in language policy in Kharkiv, Ukraine.<br />
Doctoral thesis , Stockholm University, 2007)<br />
Svensson, Jenny: The regulation of rule-following. Imitation and soft<br />
regulation in the European Union. Doctoral thesis in Business<br />
administration at Stockholm Univerity, 2009Södertörn doctoral<br />
dissertation 30 ISBN 978-91-89319, 978-91-7155-840-4, ISSN 1652-<br />
7399<br />
8. Restrictions on accreditation<br />
The course may not be accredited as part of a degree, if the contents<br />
are partly or wholly the same as a course previously taken in Sweden<br />
or elsewhere.<br />
9. Övrigt/Other stipulations<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
21(21)
Bilaga D<br />
Avtal
Bilaga E<br />
CV FÖR MÖJLIGA HANDLEDARE (ANGIVNA I TABELL 1)<br />
KARI LEHTILÄ (PROFESSOR)<br />
Födelsedatum: 610906<br />
Contact information<br />
Kari Lehtilä<br />
Dept. of Life Sciences, Södertörn University<br />
S-141 89 Huddinge, Sweden<br />
Tel. +46-8-608 4861<br />
E-mail kari.lehtila@sh.se<br />
Titles<br />
Professor in Ecology, Faculty of Natural Sciences, Södertörn University,<br />
19/6/2008.<br />
Docent in Plant Ecology, Faculty of Natural Sciences, Stockholm University,<br />
4/9/2002.<br />
Docent in Plant Ecology, specifically in plant population biology, Faculty of Natural<br />
Sciences, University of Oulu, Finland, 1/6/1999.<br />
Ph.D., University of Turku, Department of Biology, 26/5/1994.<br />
Current positions<br />
Professor of environmental sciences at Södertörn University from 1/10/2009.<br />
Previous positions<br />
Research assistant in the Department of Biology, University of Turku 1/5 -<br />
31/7/1983.<br />
Computer programmer in Turku University Central Hospital, several periods in<br />
1985-1987.<br />
Assistant in Department of Biology, University of Turku 1/7/1987 - 31/12/1987.<br />
Researcher in Developing project of the archipelago in University of Turku<br />
1/1/1988 - 31/1/1989 and 18/9 - 31/12/1989.<br />
Maj and Tor Nessling foundation, grant for the project ‘Carrying capacity of the<br />
archipelago’ 1/2 - 8/9/1989, and 6 months in 1990.<br />
Researcher in the study ‘Environmental Impact Assessment of bridge connection<br />
to archipelago’, 6 months in 1990.<br />
Researcher in the project funded by the Academy of Finland ‘Plant responses to<br />
herbivory’ 1/1/1991 - 31/10/1992.<br />
Researcher of the Archipelago Sea Biosphere Reserve of Man and Biosphere<br />
Program of UNESCO, funded by the Academy of Finland, 1/11/1992 - 31/12/1994.<br />
Researcher in the study ‘Decreasing pollution of fish culture in the Archipelago<br />
Sea’, 1/1 - 20/5/1995.
Bilaga E<br />
Postdoctoral researcher in the University of California at Davis. National Science<br />
Foundation grant to prof. Sharon Strauss, the University of California, and prof.<br />
Jeff Conner, the University of Illinois and Urbana-Champaign, 21/5/1995 -<br />
31/12/1996.<br />
Assistant Professor (forskarassistent) in Stockholm University, Department of<br />
Botany 1/1/1997 – 31/10/2001.<br />
Acting lecturer in Uppsala University, Deparment of Plant Ecology, Evolutionary<br />
Biology Centre 1/3 – 31/7/2001 (60 % duty).<br />
Associate professor (lektor) of ecology at Södertörn University 1/8/2001 –<br />
30/9/2009. Promotion to professor 19/6/2008.<br />
Supervision of PhD students<br />
Main supervisor for five doctoral students<br />
Kristina Holmén Bränn, Plant Ecology, Stockholm, Elin Boalt, Södertörn University,<br />
and Satu Ramula, Södertörn University have completed their studies; Martin<br />
Cravener and Tiina Vinter, Södertörn University, are current doctoral students.<br />
Assistant supervisor for two doctoral students<br />
(Anna Jakobsson, Plant Ecology, Stockholm, Mario Pineda-Krch, Theoretical<br />
Ecology, Lund, both completed their studies).<br />
Acting main supervisor of four Master theses at University of Turku. Supervisor for<br />
three Master students at Stockholm University and six Master students at<br />
Södertörn University. Supervisor of ca 50 Bachelor theses.<br />
Professional experience, incl. popular communication (selected)<br />
REFEREEING AND EVALUATION ACTIVITIES<br />
Opponent in eight doctoral theses (Johannes Järnemo, University of Lund; Elisa<br />
Mattila and Tanja Koskela, University of Jyväskylä; Sami Aikio, University of Oulu;<br />
David Tesar, University of Helsinki; Janne Henriksson, University of Turku; Geir<br />
Løe and Anna Bergsten, Uppsala University). Examinator in eight doctoral theses<br />
and in six licenciate theses.<br />
Referee in several ecological journals, including Evolution, Ecology, Evolutionary<br />
Ecology, Ecoscience, Oecologia, Oikos, Plant Ecology, International Journal of<br />
Vegetation Science, Ecography, Journal of Ecology, Nordic Journal of Botany,<br />
Biological Control, Acta Oecologica and African Journal of Ecology.<br />
INTERNATIONAL COLLABORATION<br />
Longer-time academic collaboration, partners: Maria Begoña Garcia, Instituto<br />
Pirenaico de Ecología, Zaragoza, Spain; Jeffrey Conner, University of Illinois at<br />
Urbana-Champaign and Michigan State University, USA; Erkki Haukioja, Jari<br />
Hänninen, Pekka Kaitaniemi and Ilppo Vuorinen, University of Turku, Finland;<br />
Roosa Leimu, University of Turku and Oxford University; Mario Pineda-Krch,<br />
University of Alberta, Canada; Sharon Strauss, University of California at Davis,<br />
USA; Kimmo Syrjänen, Finnish Environment Institute, Helsinki; Juha Tuomi,<br />
University of Oulu, Finland.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
2(61)
Bilaga E<br />
ACTIVITIES OUTSIDE UNIVERSITY<br />
Interviews in newspapers and Finnish television, and Finnish and Swedish radio<br />
concerning research activities. A board member in regional association for nature<br />
conservation of SW Finland and chairperson in Turku Association for Nature<br />
Conservation.<br />
EDUCATION<br />
M. Sc., University of Turku, Department of Biology, 7/9/1987.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
3(61)
Bilaga E<br />
HÅKAN OLSÉN (PROFESSOR)<br />
Contact information<br />
Håkan Olsén<br />
Dept. of Life Sciences, Södertörn University<br />
S-141 89 Huddinge, Sweden<br />
E-mail hakan.olsen@sh.se<br />
Titles<br />
Professor i Zoologi<br />
Previous positions<br />
Uppsala universitet 1977 – 2001 (Zoofysiologiska inst., Limnologiska inst., och<br />
innan jag flyttade till SH, Ekotoxikologiska avdelningen, EBC (Ingvar Brandt)).<br />
Docent i limnologi (mars 1995)<br />
Vistelse som post.doktor vid University of British Columbia, Vancouver, Kanada<br />
(1989-1990)<br />
Supervision of PhD students<br />
Handleder för närvarande, nov.2009, en doktorand Alia Jaensson (reg. 14 oktober<br />
2004 vid Uppsala univ.). Ämne: Ekotoxikologi. Arbetstitel: ”Pesticide reproduction<br />
disturbance in fish: The effects on pheromonal mediated behaviour and endocrine<br />
response”.<br />
Stefan Hallgren (disp. 26 maj 2009 vid Stockholms univ.). Ämne: Zoologi<br />
Arbetstitel: “Brain aromatase in the guppy, Poecilia reticulata – Distribution,<br />
control and role in behaviour”.<br />
Jens Carlsson (disp. 15 september 2000. Akvakulturinst. SLU). “Population<br />
genetic structure of brown trout in boreal ecosystems”.<br />
Rickard Bjerselius (disp. 19 december 1994. Uppsala univ.). “Responses of male<br />
crucian carp (Carassius carassius) and goldfish (Carassius auratus) to waterborne<br />
hormonal sex pheromones”.<br />
Svante Winberg (disp. 7 maj 1993. Uppsala univ.). ”Roles of brain monoamine<br />
neurotransmitters in salmonid fish behaviour”.<br />
Handledning<br />
Har handlett examensarbetare (20 p., master) inom zoofysiologi och ekotoxikologi<br />
vid Uppsala universitet och Institutionen för vattenbruk, Sveriges<br />
Lantbruksuniversitet.<br />
Har handlett tre examensarbetare (20 p., master) vid SH.<br />
Hade ansvaret för doktorandseminarier och inbjudan av föredragshållare vid<br />
Ekotoxikologiska avd., Uppsala univ. HT 1998-VT 2001.<br />
Formell utbildning inom pedagogik.<br />
Har genomgått en ettårig praktisk pedagogisk utbildning vid Lärarhögskolan,<br />
Uppsala universitet (1991-1992).<br />
Insatser som föreläsare och lärare på doktorandkurs<br />
Doktorandkurs i kemisk ekologi vid Lunds universitet (1998-10-28—11-01).<br />
Christer Brönmark och Lars Anders Hansson var kursansvariga.<br />
Föreläsare vid Toxikologiskt forum, Uppsala univ. och SLU (1998-01-22).<br />
Medförfattare till en bok för doktorander. Fish Chemoreception (Toshiaki J. Hara,<br />
editor). Chapman and Hall, London.<br />
Hade ansvaret för doktorandseminarier och inbjudan av föredragshållare vid<br />
Ekotoxikologiska avd., Uppsala univ. HT 1998-VT 2001.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
4(61)
Bilaga E<br />
Professional experience, incl. popular communication (selected)<br />
Nuvarande forskning<br />
Projekt 1 –Sexualferomoner hos fisk<br />
Inom detta projekt studerar vi betydelsen av luktsignaler vid reproduktionen hos<br />
fisk.<br />
Projekt 2 – Inverkan av bekämpningsmedel på öring- och laxhanars reproduktion.<br />
I detta projekt studerar Alia Jaensson olika pesticiders effekt på hanars förmåga<br />
att detektera honors feromoner.<br />
Projekt 3 – Effekter av endokrinstörande substanser på fiskars beteende och<br />
reproduktion.<br />
I nuvarande projekt använder Stefan Hallgren guppy som försöksfisk för att<br />
studera aromatas betydelse för hanars reproduktiva beteende. Stefan disputerade<br />
maj 2009. Projektet fortsätter i samarbete med forskare vid Södertörns högskola<br />
där vi skall titta på om effekter kan föras vidare till följande generationer<br />
(epigenetiska effekter). Även zebrafisk skall studeras.<br />
Projekt 4 – ”The story of crucian carp in Baltic Sea region - History and a possible<br />
future”<br />
Detta mångvetenskapliga projekt påbörjas 2010. Vi vill bl.a. med en kombination<br />
av genetiska metoder och historiska dokument ta reda på om de fiskar som<br />
fortfarande finns i gamla dammar i närheten herresäten kan spåras till någon<br />
svensk ”urruda” eller till något bestånd längre söderut.<br />
BEDÖMNING AV ANDRAS ARBETEN<br />
Opponent på doktorsavhandling (Maria Jönsson, 2004-01-24; Ekotoxikologiska<br />
avd., Uppsala univ.)<br />
Har suttit med i ett antal betygskommitter för doktors- och licentiatsavhandlingar<br />
(7 respektive 2)<br />
Har anlitats som extern expert för granskning av och utlåtande över en ansökan<br />
om personlig professur (Tromsö univ.)<br />
Anlitas årligen av Norska Forskningrådet för expertgranskning av ansökan om<br />
forskningsanslag.<br />
Har anlitats av National Research Council of Canada, Natural Environment<br />
Research Council (NERC), UK och Skogs och Jordbrukets Forskningråd och Formas<br />
för expertgranskning av ansökan om forskningsanslag.<br />
Anlitas som “referee” för Animal Behaviour, Behavior, Behavioral Ecology and<br />
Sociobiology, General and Comparative Endocrinology, Reviews in Fish Biology<br />
and Fisheries, Aquatic Living Resources, Journal of Fish Biology, Proceedings of<br />
the Royal Society, London.<br />
SAMVERKAN MED OMGIVANDE SAMHÄLLET<br />
Är som godkänd föreståndare för fiskhållning och arbete med fisk (både forskning<br />
och undervisning) vid Södertörns högskola kontaktperson gentemot<br />
Jordbruksverket, Centrala Försöksdjursnämnden/Djurskyddsmyndigheten och<br />
Fiskeriverket.<br />
Har varit medlem i en grupp av fyra forskare som arbetat med ett utlåtande över<br />
en regeringsremiss avseende akvakulturens framtid i Sverige (november 2000).<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
5(61)
Bilaga E<br />
Föredrag vid Statens Naturvårdsverk om beteendestudiers möjlighet till och<br />
betydelse för att påvisa störningar av xenobiotika hos fisk (2002-01-25).<br />
Arbetade som forskare och lärare vid Älvdalens Utbildningscentrum finansierat av<br />
EU för utredning av Siljans möjliga framtid som sportfiskesjö och för annan turism<br />
(1 January - 9 April 2000). Vi letade fram både gamla data och data från nyligen<br />
gjorda undersökningar för att få ett någolunda grepp över Siljans historiska<br />
utveckling och nuvarande status när det gäller biologi och kemi. Detta<br />
utmynnade i en skrift med kemiska –biologiska data och presentation av åtgärder<br />
för att förbättra miljön för olika fiskarter och för Siljans storöring i synnerhet.<br />
(Bruks, A., Carlstein, M. & Olsén, H. ‘Limnologisk förstudie för Siljan’, 100 sidor).<br />
Arbetade inom ett projekt avseende toxikologiska testsystem för akvatiska<br />
organismer finansierat av Naturvårdsverket (1977-07-01 – 1982-06-30).<br />
Föredrag vid upptacktsmöte i Huddinge kommun angående Läkemedel i Miljön<br />
(2005-10-12).<br />
Intervjuer och artiklar i Mora Tidning om min forskning vid SH (juni 2004)<br />
Föredrag inom Samtidsakademien på Södertörns högskola med titeln ”Darwins<br />
fiskar”. Spelades in av Utbildningsradion (UR) (2009-12-02) för att visas i<br />
Kunskapskanalen i början av år 2010.<br />
FRAMSTÄLLNING AV LÄROMEDEL<br />
Fiskbeteendelaboration inom zoofysiologi.<br />
Fiskdissektionskompendium för grundkurser.<br />
Videolab. med guldfiskbeteende och effekter av estrogener<br />
”Measuring behaviour” Kompendium för masterstudenter.<br />
Olika protokoll för kombinationsutbildning för fågelstudier, håvning av<br />
vattenorganismer mm.<br />
”Effects of pesticides and other pollutants on olfactory mediated behaviors in fish<br />
and crustacean. Kapitel i boken “Chemical communication in Crustacean” (eds. T.<br />
Breithaupt & M. Thiel). Springer Verlag, NY. Kommer ut i början av 2010. Boken<br />
skall kunna läsas av studenter från grundnivå och uppåt.<br />
SAMARBETSPROJEKT<br />
Samarbetat i omgångar med Prof. Torbjörn Järvi, Sötvattenslaboratoriet,<br />
Fiskeriverket, Drottningholm. Nuvarande samarbetsprojekt är finansierat av<br />
Formas (Formasprojekt # 3 nedan).<br />
Har för närvarande samarbete med Prof. Norman Stacey, University of Alberta,<br />
Edmonton, Canada, inom projekt finansierat av Carl Tryggers stiftelse och Formas<br />
(Formasprojekt # 2 nedan)<br />
Samarbetar med Dr. Alex ”Sandy” Scott, CEFAS, UK, inom projekt finansierat av<br />
Formas (Formasprojekt # 2, nedan)<br />
Har i omgångar samarbetat med<br />
Dr. Philippe Saglio, Laboratorie dÈcolgie Aquatique, INRA, Rennes, France<br />
Dr. Andrew Moore, CEFAS, Lowestoft, UK.<br />
Dr. Ian Mayer, Zoologiska inst., Stockholms univ. och Bergen universitet, Norge.<br />
Prof. Hans Lundqvist och Dr. Jan Nilsson, Institutionen för Akvakultur, Sveriges<br />
Lantbruksuniversitet, Umeå.<br />
Doc. Erik Petersson, Sötvattenslaboratoriet, Drottningholm, och EBC, Uppsala<br />
univ.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
6(61)
Bilaga E<br />
Prof. Ole Stabell, Tromsø university och Agder University College, Kristiansand,<br />
Norge.<br />
Dr. Jan Örberg, Ekotoxikologiska avdelningen, Uppsala universitet.<br />
ÖVRIGA VETENSKAPLIGA MERITER<br />
Deltagit i 24 internationella och fyra nationella konferenser.<br />
Inbjuden till att hålla föredrag vid NATO Workshop "Fish Pheromones: Their<br />
Origins and Modes of Action", Universidade Do Algarve, Faro, Portugal, 22-24 May<br />
1995. (B76)<br />
Inbjuden till the Department of Fisheries and Wildlife, University of Minnesota, St.<br />
Paul, Minnesota, USA, för projektsamarbete och föredrag, Prof. Peter Sorensen,<br />
19 October - 10 November 1995.<br />
Inbjuden till Laboratoire d’Écologie Aquatique, INRA, Rennes, France, för<br />
projektsamarbete, Dr. Philippe Saglio, under fyra veckor per år 1998-2000 (B77)<br />
Inbjuden till att medverka och hålla föredrag vid workshop “MHC and Behaviour”.<br />
Kiel University, Kiel, 13-14 July 1996. (B78)<br />
Inbjuden till att hålla föredrag vid Konrad Lorenz Institute of Animal Behaviour,<br />
Wien. April 2004. (B79)<br />
Medlem i organisationskommitté för ‘VIII International Symposium on Fish<br />
Physiology’ at Uppsala University, 15-18 August 1998. (B90)<br />
Inbjuden till att hålla föredrag vid Univ. of Sakatchewan, Saskatoon, Canada,<br />
Uppsala universitet, Karlstads tuniversitet, Lunds universitet, Sveriges<br />
Lantbruksuniversitet i Umeå, Fiskeriverket i Drottningholm.<br />
GRANTS<br />
Som huvudman (projektansvarig):<br />
Carl Tryggers Stiftelse: tot 300 000 kr år 2001-2002 (förlängt till och med år<br />
2007).<br />
SJFR (Skogs och Jordbrukets <strong>Forsknings</strong>råd): 643 000 kr, år 2000<br />
Formas-projekt # 1: 25 000 kr, år 2001<br />
Formas-projekt # 2: 170 000 och 189 000 kr, 2004 respektive 2005<br />
Formas-projekt # 3: 228 000 kr år 2002, 273 000 kr år 2003, 104 000 kr år<br />
2004. Förlängd disposition tom 2007-12-31.<br />
Formas-projekt #4: 2007-2009<br />
Östersjöstiftelsen projekt # 1: 540 000 kr / år, 2003-2006; 2007- 2009.<br />
Östersjöstiftelsen projekt # 2: 1 500 000 kr/år, 2010-2012.<br />
Som huvudman i tidigare projekt:<br />
Riksbankens Jubileumsfond, 1 januari 1986 - 31 januari 1991.<br />
Skogs och Jordbrukets <strong>Forsknings</strong>råd (SJFR), 1 juli 1992 - 28 februari 2001.<br />
SJFR och Carl Tryggers Stiftelse till gästforskare, 1 augusti 1996 - 31 december<br />
1997.<br />
SJFR till gästforskarvistelse vid Laboratoire d’Ecotoxicologie, INRA, Rennes,<br />
Franrike (fyra veckor per år 1998-2000).<br />
Finansiellt stöd i omgångar från Carl Tryggers Stiftelse och Magnus Bergwalls<br />
Stiftelse.<br />
Post-doktorsstipendium från SJFR för vistelse vid the Department of Zoology, The<br />
University of British Columbia, Vancouver, Canada, 27 juni 1989 - 25 juni 1990.<br />
Inom projektet "Toxicity tests with fish - Sublethal effects of heavy metals and<br />
surfactant" vid Zoofysiologiska inst., Uppsala univ. (1 juli 1977 - 30 juni1982)<br />
finansierat av Statens Naturvårdsverk (SNV). Doc. Lars B. Höglund var<br />
huvudman för projektet.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
7(61)
Bilaga E<br />
INGER PORSCH HÄLLSTRÖM (PROFESSOR)<br />
Födelsedatum: 531219<br />
Contact information<br />
Inger Elisabeth Porsch Hällström<br />
Dept. of Life Sciences, Södertörn University<br />
S-141 89 Huddinge, Sweden<br />
Tel: 46-8-585 88 702<br />
Email inger.porsch-hallstrom@sh.se<br />
Titles<br />
Professor in Molecular Toxicology, Södertörns Högskola. 2001<br />
Associate Professor (docent) in Molecular Toxicology, Karolinska Institute. 1992<br />
PhD (Fil Dr) in Toxicological Genetics, Stockholm University. Thesis: Cytochrome P-<br />
450 in Drosophila melanogaster: activity,genetic variation and<br />
regulation.(Supervisor prof C Ramel, 1984-05-29). 1984<br />
Current positions<br />
Professor, Södertörns Högskola. Position includes 50% research. 2001-present<br />
Previous positions<br />
1974-1975 Technician, Dept. of Radiation Biology, University of Stockholm.<br />
1976-1977 Lecturer, Dept. of Genetics, University of Stockholm.<br />
1978-1984 Ph. D. student, Dept. of Toxicological Genetics, University of<br />
Stockholm.<br />
1984-1985 Postdoctorial Fellow, Dept. of Toxicological Genetics, University of<br />
Stockholm.<br />
1985-1986 Postdoctorial Fellow, Dept. of Medical Nutrition, Karolinska<br />
Institute, Stockholm.<br />
1987-1991 Postdoctorial Fellow, Dept. of Toxicological Genetics, University of<br />
Stockholm,<br />
1992-1996 Associate professor, Dept. of Medical Nutrition, Karolinska<br />
Institute, Stockholm.<br />
1996-2000 Associate Professor, Södertörns Högskola<br />
Supervision of PhD students<br />
Main supervisor<br />
DeZhong Liao, Ph D Dissertation 1996<br />
Lena Ohlson, Ph D Dissertation 2004<br />
Lena Koroxenidou, Dissertation (Licentiate thesis) 2004, remained registered for Ph<br />
D and has restarted to finish her PhD thesis.<br />
Nasim Reyhanian, reg 2010-01-01<br />
Kristina Volkova, to be registered spring 2010<br />
TEACHING<br />
I have experience in teaching, and being course responsible for courses at all<br />
levels of graduate studies as well as postgraduate courses in biochemistry,<br />
toxicology, genetics, nutrition, molecular and cell biology. Main topics for courses<br />
on Master and PhD level have been carcinogenesis and genetic toxicology. I have<br />
taken part and been courseresponsible for in the education of teachers. I have<br />
lectured between 10 and 50% of my working time from 1987 to present.<br />
I have supervised several Diploma and three PhD students, and are presently<br />
main supervisor of three PhD students.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
8(61)
Bilaga E<br />
I have taken part in several pedagogic courses and seminars as well as leadership<br />
educations, including 2 years training for high academic leaders held by the<br />
Swedish Education Department. I have taken active part in the development of<br />
three Master (4 year) programs at Södertörn University, leading the groups<br />
working with the curriculum of the programs. I have developed the courses<br />
Molecular Biology of the Genome (6 weeks), Molecular biology for Chemists (10<br />
weeks), Environmental Toxicology and Chemistry (5 weeks) and Molecular<br />
Carcinogenesis (10 weeks), completely renewed the 10 weeks course in Medical<br />
Biochemistry (Nutrition program, Karolinska Institute) and developed a PhD<br />
course on carcinogenesis.<br />
Professional experience, incl. popular communication (selected)<br />
ASSIGNMENTS<br />
1987-1996 Member of the Committee for Basic Education, the Faculty Committee<br />
and the Safety Committee at the Department of Medical Nutrition, Karolinska<br />
Institute. Responsible for the safe handling of toxic and carcinogenic chemicals at<br />
the institution.<br />
1996-1999 Vice dean of the initial faculty common for humanities, social and<br />
natural sciences at Södertörns Högskola. I was, as member of the Academy Leader<br />
Committee (the Rector, the Vice Rector and the Deans). one of the main<br />
responsible persons for building up Södertörn University College. I have been vice<br />
Chairman of the board for planning and coordination of education, member of the<br />
safety committee, the committee for equal rights between men and women, the<br />
Locality planning group, the Library development group Responsible for planning and<br />
development of teaching and research in Natural Sciences, staff recruitment and<br />
locality planning.<br />
2000-2003 Dean, Faculty of Life Sciences, Södertörns högskola.<br />
1998-2009 Head of Docent- and Search Committees, Fac of Life Sciences.<br />
2009 Member of the board of the Research School in molecular biology and<br />
genetics, Fac. of Life Sciences.<br />
INTERNATIONAL RESEARCH VISITS:<br />
Department of Biochemistry, University of Leiden, 801005-801012.<br />
Department of Pathology, University of Toronto, Canada, 890401-890410<br />
Inst. f. Krebstforschnung, University of Vienna, 930511-930516<br />
ORGANISER OF INTERNATIONAL SCIENTIFIC MEETINGS:<br />
Scientific and Local Organizing Committy, 4th International Conference on<br />
Environmental Mutagens, Stockholm, Sweden, 1986.<br />
Scientific and Local Organizing Committy (main responsible), Second International<br />
Symposium on Hormonal Carcinogenesis, Stockholm, 1994.<br />
Executive Board, Scientific Organizing Committy (main responsible), Fifth<br />
European Meeting on Experimental Hepatocarcinogenesis, NOVUM, KI, Huddinge<br />
1996.<br />
SCIENTIFIC MEETINGS, INVITED LECTURE:<br />
12th Conference of the European Environmental Mutagen Society, Finland 1982<br />
4th International Conference on Environmental Mutagens, Sweden 1986.<br />
Modulating Factors in Multistage Chemical Carcinogenesis, Italy 1989<br />
Third European Meeting on Experimental Hepatocarcinogenesis, Hungary1990<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
9(61)
Bilaga E<br />
Second International Symposium on Hormonal Carcinogenesis, Sweden 1994<br />
Fifth European Meeting on Experimental Hepatocarcinogenesis, Sweden1996<br />
Sixth European Meeting on Experimental Hepatocarcinogenesis, Austria 1999<br />
SCIENTIFIC MEETINGS, POSTER PRESENTATION<br />
9th Conference of the European Environmental Mutagen Society, Ireland 1979<br />
Biochemistry, Biophysics and Regulation of Cytochrome P-450, Sweden 1980<br />
11th Conference of the European Environmental Mutagen Society, Hungary1981<br />
5th International Conference on cytochrome P-450, Finland 1982<br />
Extrahepatic Drug Metabolism and Chemical Carcinogenesis, Sweden 1983.<br />
European Meeting on Experimental Hepatocarcinogenesis, Belgium 1987<br />
First International Symposium on Hormonal Carcinogenesis, Mexico 1991<br />
Modulating Factors in Multistage Chemical Carcinogenesis, Italy 1991<br />
Eighty-third Annual Meeting of the American Association of Cancer Research, USA<br />
1992<br />
Keystone Symposium on Transcription-regulation and factors, USA 1993<br />
Fourth European Meeting on Hepatocarcinogenesis, Germany 1993<br />
7 th International Congress on Liver Development, Gene Regulation and Disease,<br />
France 1995<br />
AACR conference on Cell signalling and Cancer, Australia 1997<br />
8 th International Congress on Liver Development, Gene Regulation and Disease, Italy<br />
1999<br />
Sixth European Meeting on Hepatocarcinogenesis, Austria 2000<br />
SCIENTIFIC PUBLICATIONS<br />
Original articles, peer revieved: 39<br />
Book chapters, reviews and meeting reports: 14<br />
Manuscripts 2<br />
MEMBERSHIP:<br />
Swedish Biochemistry Society<br />
European Association for Cancer Research<br />
American Association for Cancer Research<br />
Swedish Endocrine Society<br />
SCIENTIFIC COLLABORATORS<br />
Prof A Blanck, Karolinska Institute/Huddinge University Hospital<br />
Prof Ulf Rannug, University of Stockholm<br />
Prof Ralf Morgenstern, University of Stockholm, Karolinska Institute<br />
Prof Roland Grafström, Karolinska Institute<br />
Prof Lennar Eriksson, Karolinska Institute<br />
Prof A Rane, Uppsala University<br />
Prof Jan Rydström Gothenburg University<br />
Prof Joseph DePierre, Stockholm University<br />
Ph D Christina Branting, Karolinska Institute<br />
Prof Agneta Mode, Karolinska Institute<br />
Prof Kleantis Xanthopoulos, Karolinska Institute<br />
Prof Lars Ährlund-Richter, Karolinska Institute<br />
Prof John Meerman, Leiden, The Netherlands<br />
Prof Rolf Schulte-Hermann, Vienna,Austria<br />
Prof Per-Erik Olsson, Örebro University<br />
Prof Håkan Olsén, Södertörns Högskola<br />
PhD Giselbert Hauptmann, Södertörns Högskola<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
10(61)
Bilaga E<br />
Assoc. Prof Mats Grahn, Södertörns Högskola<br />
PhD Tomas Bollner, Södertörns Högskola<br />
EDUCATION<br />
1976. Bachelor of Science (Fil kand) in Chemistry and Biology, Stockholm<br />
University<br />
Grants<br />
Awarded Research Foundings:<br />
1980-1983 National Council for Planning and Coordination of Research<br />
(<strong>Forsknings</strong>rådsnämnden): Project Cytochrome P-450 in<br />
Drosophila melanogaster (I. Hällström, C. Ramel)<br />
1985-1988 Working Protection Board (Arbetarskyddstyrelsen): Project<br />
Effects of oxidative stress on somatic and germinal mutations in<br />
Drosophila (I. Hällström, C. Ramel).<br />
1986-1990 Faculty position (research associate) in Toxicology , University of<br />
Stockholm (research performed at dept. of Medical Nutrition,<br />
Karolinska Institute)<br />
1987-1990 National Institute of Health, USA: Project Hormonal regulation of<br />
rat liver carcinogenesis (J-Å Gustafsson, A. Blanck, I. Porsch<br />
Hällström).<br />
1990-2001 Swedish Cancer Society (Cancerfonden): Project Hormone<br />
regulated rat liver cancer - a system to study molecular<br />
mechanisms involved in the carcinogenesis processen (I. Porsch<br />
Hällström, A. Blanck).<br />
1992-1996 Swedish Cancer Society: Research associate position<br />
(Cancerforskartjänst).<br />
1992-1995 National Institute of Health, USA: Project Hormonal regulation of<br />
rat liver carcinogenesis (A. Blanck, I. Porsch Hällström).<br />
2009-2011 Swedish Baltic Sea Foundation Endocrine disruption in fish Risk<br />
identification, development of biomarkers and asessment of risk<br />
levels in the Baltic sea. (I Porsch Hällström).<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
11(61)
Bilaga E<br />
PER WRAMNER (PROFESSOR)<br />
Födelsedatum: 430817<br />
Contact information<br />
Per Wramner<br />
Dept. of Life Sciences, Södertörn University<br />
S-141 89 Huddinge, Sweden<br />
Tel +46 8 608 4167<br />
Cell 0702 604708<br />
E-mail per.wramner@sh.se<br />
Titles<br />
Professor i tillämpad miljövetenskap<br />
Kompetensförklarad av sakkunniga till professur i miljöteknik vid Chalmers<br />
Tekniska Högskola 1982<br />
Fil. dr. 1973 vid Göteborgs universitet (naturgeografi)<br />
Fil. lic. 1969 vid Göteborgs universitet (geografi)<br />
Current positions<br />
Sedan 2001: Professor i tillämpad miljövetenskap vid Södertörns högskola<br />
-Ledamot i Kungliga Skogs- och Lantbruksakademien sedan 1993.<br />
Previous positions<br />
1964-68: Amanuens och timlärare vid Göteborgs universitets geografiska<br />
institution<br />
1968-71: Naturvårdsintendent vid Länsstyrelsen i Skaraborgs län<br />
1971-74: Universitetslektor i miljövård vid Göteborgs universitet<br />
1974-78: Naturvårdsdirektör vid Länsstyrelsen i Skaraborgs län<br />
1978-79: Statssekreterare vid Jordbruksdepartementet<br />
1980-82: Statssekreterare vid Bostadsdepartementet<br />
1983-89: Professor i miljövetenskap vid Sveriges lantbruksuniversitet<br />
1989-98: Generaldirektör för Fiskeriverket<br />
1998-01: Generaldirektör i Jordbruksdepartementet<br />
Supervision of PhD students<br />
Åsa Forss, doktorand i kulturgeografi.<br />
Professional experience, incl. popular communication (selected)<br />
-Ordförande, särskild utredare, ledamot eller sakkunnig i ca 20 statliga<br />
utredningar inom områdena areella näringar, miljö och energi. De flesta har<br />
berört jordbruket.<br />
-Ett flertal utredningsuppdrag åt FAO, UNEP, UNIDO m.fl. FN-organ.<br />
-Ett flertal utredningsuppdrag åt Sida.<br />
Education<br />
Fil. kand. 1964 och fil. mag. 1967 vid Göteborgs universitet (geografi, biologi och<br />
oceanografi)<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
12(61)
Bilaga E<br />
ELINOR ANDRÉN (DOCENT)<br />
Contact information<br />
Elinor Andrén<br />
Dept. of Life Sciences, Södertörn University<br />
S-141 89 Huddinge, Sweden<br />
E-mail elinor.andren@sh.se<br />
Titles<br />
Docent i naturgeografi vid Södertörns högskola december 2008.<br />
Filosofie doktor 1999 i Allmän och historisk geologi vid Institutionen för geologi<br />
och geokemi, Stockholms universitet. Avhandlingstitel: Holocene environmental<br />
changes recorded by diatom stratigraphy in the southern Baltic Sea.<br />
Current position<br />
Lektor i naturgeografi, Institutionen för livsvetenskaper, Södertörns högskola.<br />
Tillsvidare anställning från april 2004.<br />
Programansvarig för geografi Södertörns högskola 2009-<br />
Ledamot i programstyrelsen för Miljö och utvecklingsprogrammet, Södertörns<br />
högskola, 2006-2010<br />
Previous positions<br />
Forskarassistent i Kvartärgeologi, Institutionen för geovetenskaper, Uppsala<br />
universitet, 2000-2004.<br />
Forskare, stipendium, Institutionen för geologi och geokemi, Stockholms<br />
universitet 2000.<br />
Doktorandtjänst Institutionen för geologi och geokemi, Stockholms universitet<br />
1993-1999.<br />
Supervision of PhD students<br />
Är sedan 2002 biträdande handledare för doktoranden Lina Ljungfeldt, tidigare<br />
verksam vid Institutionen för geovetenskaper, Uppsala universitet. Hon avbröt<br />
sina doktorandstudier utan examen 2008 efter en sjukdomsdiagnos.<br />
Professional experience, incl. popular communication (selected)<br />
FÖRTROENDEUPPDRAG<br />
Suppleant i institutionsstyrelsen på Institutionen för geovetenskaper, Uppsala<br />
universitet, 2001-2004<br />
Ledamot i institutionsstyrelsen på Institutionen för livsvetenskaper, Södertörns<br />
högskola, 2004-2006<br />
Uppdrag att ansvara för studenternas skriftliga färdighetsträning på Institutionen<br />
för livsvetenskaper, Södertörns högskola 2007-2008<br />
FORSKNINGSPOLITISKT UPPDRAG<br />
Ledamot i IODP-kommittén (Integrated Ocean Drilling Program) på<br />
Vetenskapsrådet 2004-2006<br />
BETYGSNÄMNDSLEDAMOT<br />
Emma Sellén, Stockholms universitet 27 november 2009<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
13(61)
Bilaga E<br />
Christina E. Jonsson, Stockholms universitet, 2 oktober 2009<br />
Matilda Norberg, Umeå universitet, 24 april 2009<br />
Edvard Englund, Uppsala universitet, 12 juni 2008<br />
INTERNATIONELLA VETENSKAPLIGA AKTIVITETER<br />
Partner och kontraktsinnehavare i EU-projektet MOLTEN (Monitoring long-term<br />
trends in eutrophication and nutrients in the coastal zone) med deltagare från<br />
Danmark, Finland, Storbritannien och Holland, 2001-2004.<br />
Koordinerat det internationella forskningsprojektet DEFINE (Defining reference<br />
conditions for coastal areas in the Baltic Sea for the Water Framework Directive)<br />
finansierat av Nordiska ministerrådet med deltagare från Finland, Estland,<br />
Lettland, Danmark och Norge, 2004-2006.<br />
Som referee granskat 15 artiklar och ett bokkapitel mellan 2000-2009 för<br />
tidskrifterna Baltica, Boreas, Estuaries and Coasts, Hydrobiologia, Journal of<br />
Paleolimnology, The Holocene, Quaternary International, Proceedings of<br />
International symposium for Diatom Research samt ett kapitel i boken The<br />
Diatoms - Application for the Environmental and Earth Sciences.<br />
Medlem i Scientific board, Baltic Sea Science Congress, Helsingfors 2003 och<br />
Rostock 2007.<br />
Extern granskare av doktorsavhandling vid University of Turku, Finland, 2010.<br />
INBJUDEN FÖREDRAGSHÅLLARE<br />
Föredrag Institutionen för geovetenskaper, Uppsala universitet, 1999<br />
Föredrag Geologiska institutionen Lunds universitet, 1999<br />
Föredrag System ekologiska institutionen, Stockholms universitet, 2003<br />
Föredrag Geologiska institutionen Lunds universitet, 2007<br />
SAMVERKAN MED DET OMGIVANDE SAMHÄLLET<br />
Geologinsdag, poster, föreläsning och utställning för allmänheten, Institutionen för<br />
geovetenskaper, Uppsala universitet, 2002, 2003.<br />
Intervju för rekryteringsannons Uppsala universitet. Publicerad i Metro och<br />
Stockholm tunnelbana, Mars-April 2003.<br />
Folkuniversitetet, öppen föreläsning, Södertörns högskola, ”Döda bottnar inget<br />
nytt”, Oktober 2004.<br />
SVT Kunskapskanalen, Vetenskapslandet, sändes 16 Mars, 2005, ”Alger avslöjar<br />
hur Östersjön mår”, kan även ses på<br />
http://www.forskning.se/servlet/GetDoc?meta_id=86011<br />
Folkuniversitetet, öppen föreläsning, Södertörns högskola, ”Ytterligare en<br />
pusselbit i klimatfrågan – en reseberättelse från Kamtjatka”, november 2005.<br />
Naturvårdsverket Stockholm, föredrag med titeln “Defining reference conditions<br />
for coastal areas in the Baltic Sea for the Water Framework Directive”, 2005<br />
Gästföreläsning för SSAG (Svenska sällskapet för antropologi och geografi),<br />
”Kamtjatka - ett eldorado för forskning och äventyrsturism”, februari 2006.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
14(61)
Bilaga E<br />
<strong>Forsknings</strong>presentation för Unga forskare, Södertörns högskola 13 mars 2007<br />
<strong>Forsknings</strong>presentation Öppet hus, Södertörns högskola 14 mars 2007<br />
Intervju för forskningspresentation Södertörns högskolas hemsida, juni 2007<br />
Intervju för forskningspresentation i Teknik och vetenskap, augusti 2007<br />
Inbjuden till Fria gymnasieskolan i Haninge för att hålla en forskningspresentation<br />
om Östersjöns miljö, maj 2008<br />
EDUCATION<br />
Magisterexamen 1992 i Kvartärgeologi, Kvartärgeologiska institutionen,<br />
Stockholms universitet.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
15(61)
Bilaga E<br />
MAGNUS BOSTRÖM (DOCENT)<br />
Contact information<br />
Magnus Boström<br />
Dept. of Life Sciences, Södertörn University<br />
S-141 89 Huddinge, Sweden<br />
E-mail magnus.bostrom@sh.se<br />
Titles<br />
Associate Professor, Sociology, Stockholm University, 2005 06 13<br />
Ph D in Sociology, Stockholm University, 2001 04 18 (title of diss: Miljörörelsens<br />
mångfald, Supervisor: Göran Ahrne)<br />
Current position<br />
Lecturer in environmental science, School Life Sciences, Södertörn University<br />
College, From May 2007<br />
Previous positions<br />
SCORE (Stockholm Centre for Organizational Research), Stockholm<br />
University/Stockholm School of Economics, 1997 09 01 – 2007 10 31<br />
Research Assistant, 2001 01 01 – 2001 03 31<br />
Research Fellow, 2001 04 01 – 2007 10 31<br />
Research Leader, 2006 04 01 – 2007 10 31<br />
Supervision of PhD students<br />
Main supervisor<br />
Natasja Börjeson in the project Chemicals in textiles, Södertörn University and<br />
Linköping University (Tema Vatten), from April 2009<br />
Co-supervisor<br />
Lars Friberg, Research Fellow at Chair of International Politics<br />
Potsdam University, Berlin, from December 2008<br />
Professional experience, incl. popular communication (selected)<br />
FORSKNINGSPROJEKT<br />
”Kemikalier och textilier: hantering av miljö- och hälsorisker hos varor med<br />
komplicerade produktkedjor” (ÖSS 2009-2011, Magnus Boström project leader)<br />
“Environmental Risk Governance of the Baltic Sea” (Bonus and ÖSS, 2009-2011,<br />
Michael Gilek project leader)<br />
”Kemikalier i textilier: hantering av miljö- och hälsorisker hos varor med<br />
komplicerade produktkedjor” (planning grant, ÖSS, 2008)<br />
“Kemikalier i textilier” KK-stiftelsen (etableringsprojekt) 2008. (Magnus Boström<br />
project leader)<br />
”Environmental Governance in the Baltic Sea Region” planning grant, ÖSS; 2007 –<br />
2008 (with Michael Gilek).<br />
”The Missing Pillar: Incorporating the social dimension in transnational<br />
sustainability projects” funded by Formas, 2007 - 2009 (Magnus Boström project<br />
leader)<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
16(61)
Bilaga E<br />
”Hidden power struggles – organizing private authority”, funded<br />
by VR 2005 – 2008 (with Kristina Tamm Hallström)<br />
With M. Micheletti, main arranger of ”2 nd International Seminar on Political<br />
Consumerism”, Oslo, 26-29 augusti 2004, funded by the Nordic Council of<br />
Ministers and VR<br />
“Challenges to green consumerism: International comparisons of food labelling,<br />
forest certification and green mutual fonds”, funded by Formas 2003-2007 (Mikael<br />
Klintman project leader)<br />
”Green political consumerism in light of knowledge uncertainty and diversified<br />
environmental ideals” funded by VR 2003 – 2007 (with Mikael Klintman)<br />
”The new regulation” funded by RJ 2001 – 2004 (Nils Brunsson programme<br />
leader)<br />
ANDRA FORSKNINGSRELATERADE UPPDRAG<br />
Opponent vid slutseminarium på Sophie Werkös avhandlingsmanus,<br />
företagsekonomiska institutionen, Stockholms Universitet, 2006 08 31.<br />
Opponent på Cecilia Jonssons lic-avhandling, ”Frivilligorganisationer i en<br />
organisatorisk glesbygd. En studie av socialt inriktade frivillighetsorganisationers<br />
uppkomst och etablering i en kommunal kontext” Institutionen för<br />
samhällsvetenskap, Växjö Universitet, 2006 09 29.<br />
Sakkunniguppdrag RJ (1 ansökan 2007)<br />
Sakkunniguppdrag VR (1 ansökan 2008)<br />
Sakkunniguppdrag för post-doc tjänst (fo-ass 5 år) för Centrum för forskning om<br />
urbana och regionala studier (CUReS) vid Örebro Universitet<br />
Opponent vid slutseminarium på Karina Tillings avhandlingsmanus, Mälardalens<br />
Högskola, Akademin för Hållbar Samhälls- och Teknikutveckling, Västerås 2008 06<br />
18<br />
Opponent vid mittenseminarium på Joakim Sparfs avhandlingsmanus,<br />
Mittuniversitetet, Östersund 2008 10 30<br />
Opponent på doktorsavhandling, Madeleine Johanssons avhandling, ”Barriärer och<br />
Broar. Kommunikativa villkor i det Svenska miljömålsarbetet.” Tema Vatten i<br />
natur och samhälle, Linköpings Universitet, Norrköping 2008 12 19<br />
Referee för Social Movement Studies, Environmental Values, Scandinavian Political<br />
Studies, Nordiske Organisatjonsstudier, Aquatic Conservation, Geoforum, Journal<br />
of Consumer Policy, Journal of Environmental Policy and Planning, Environmental<br />
Politics, British Journal of Sociology, Acta Sociologica, Journal of Natural<br />
Resources Policy Research<br />
Huvudarrangör, med Michele Micheletti, för 2nd International Seminar on Political<br />
Consumerism, Oslo, 26-29 augusti 2004 som finansierades av Nordiska<br />
Ministerrådet och Vetenskapsrådet. Övriga medverkande arrangörer var Andreas<br />
Follesdal, Mikael Klintman och Mads Sorensen.<br />
Ledamot i betygsnämnd vid disputation, 23 maj, 2006, Företagsekonomiska<br />
institutionen, Stockholms universitet. Avhandling av Göran Beckius, Företagsetik :<br />
en studie av etiskt organiserande i några svenska företag<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
17(61)
Bilaga E<br />
Co-organizer of Subtheme 20: Organizing Accountability at 22nd EGOS<br />
Colloquium - July 6 - 8, 2006 'The Organizing Society': (with Christina Garsten,<br />
Bas Koene, Christopher Gray).<br />
Co-convenor of subtheme on “Political Consumption” at the conference “Towards a<br />
new consumer”, Helsingfors, 3-5/10 2007 (arr: Nordic Council of Ministers) (with<br />
Visa Heinonen)<br />
Co-organizer of the Nordic workshop “Can consumers save the world? Everyday<br />
food consumption and dilemmas of sustainability” in Helsinki, June 2008.<br />
Ledamot i betygsnämnd vid Anders Johanssons doktorsavhandling, ’Biopolitics &<br />
Reflexicity.. A Study of GMO Policymaking in the European Union’ Tema Teknik<br />
och social förändring, Linköpings Universitet, 2009 04 17.<br />
Framträdanden i media<br />
Föredrag i plenum om politisk konsumtion på SNFs höstkonferens ”Makten över<br />
miljömärkningen. Vem ska bestämma – konsument eller producent” 2004-11-12,<br />
Stockholm. Sändning i SVT24<br />
Intervjuad för kunskapskanalen om miljörörelsen för Temaserien eldsjälar och<br />
provokatörer, sändning i kunskapskanalen 2006 04 25.<br />
Intervjuad i Finsk (svensktalande) radio 2007 10 04 om miljömärkning.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
18(61)
Bilaga E<br />
MICHAEL GILEK (DOCENT)<br />
Contact information<br />
Michael Gilek<br />
Dept. of Life Sciences, Södertörn University<br />
S-141 89 Huddinge, Sweden<br />
E-mail michael.gilek@sh.se<br />
Titles<br />
Associate Professor (Docent) in Ecology (especially Ecotoxicology), 2004<br />
(Södertörn University)<br />
PhD in Zoology (Aquatic Ecology) received in April 1996 at the Dept of Zoology,<br />
Stockholm University, Sweden. Title: Bioaccumulation and Cycling of Hydrophobic<br />
Organic Contaminants by Baltic Sea Blue Mussels, Mytilus edulis L. (prof Nils<br />
Kautsky – supervisor)<br />
Current positions<br />
Research leader at CBEES (Center for Baltic and East European Studies). 2005-<br />
2011 (50%)<br />
Senior lecturer (Högskolelektor) in Ecology at Södertörns University College 2001-<br />
. (30% research time + possibility to expand research time with external funding)<br />
Member of the Steering Committee of the Stockholm University Marine Research<br />
Centre, 2009-2012<br />
Member on scientific reference committee on environmental issues in the Baltic<br />
Sea region appointed to help the Swedish International Development Cooperation<br />
Agency (SIDA - Baltic Sea Unit) develop their programme on the Environment in<br />
the Baltic Sea region. 2008-<br />
Director of the Environmental Science and Development Graduate School,<br />
Södertörn University College, 2006-<br />
Member of the Steering Committee of the Centre of Baltic and East European<br />
Studies. 2009-.<br />
Previous positions<br />
Postdoctoral fellow (Forskarassistent) in Marine Ecotoxicology at the Dept.<br />
Systems Ecology, Stockholm University fall 1997-2001<br />
Researcher and project leader at the Dept of Systems Ecology, Stockholm<br />
University, Sweden. 1996-1997<br />
Supervision of PhD students<br />
Main supervisor<br />
Halldora Skarphedinsdottir. PhD December 2002 Stockholm University.<br />
‘Development and field assessment of biomarkers in the dogwhelk (Nucella<br />
lapillus) and the viviparous blenny (Zoarces viviparous)’. I was main supervisor<br />
until 2001. From 2001, when I moved to Södertörn University College I became<br />
deputy supervisor.<br />
Linda Kumblad. PhD Thesis June 2004 Stockholm University. ‘Radionuclides in the<br />
Baltic Sea: Ecosystem models and experiments on transport and fate’.<br />
Maria Thorsson (2003-2008). Södertörn University College, (enrolled at Stockholm<br />
University). ‘Role of organic matter on the fate of contaminants in Baltic Sea<br />
benthic ecosystems’. Licentiate of Philosophy thesis defended 2008 (Stockholm<br />
University). (Acting main supervisor but not formally owing to rules at Stockholm<br />
University).<br />
Linda Schenk (2006- ). Södertörn University, enrolled at the Royal Technical<br />
University. ‘Regulating Chemicals in the Baltic Sea Area: Science, Politics and the<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
19(61)
Bilaga E<br />
Media’. Licentiate of Philosophy thesis defended 2009 at Royal Technical<br />
University KTH (Acting main supervisor but not formally owing to rules at Royal<br />
Technical University KTH).<br />
Oksana Udovyk (2009-). Södertörn University enrolled at Linköping University.<br />
‘Environmental Risk Governance of the Baltic Sea’. (Acting main supervisor but<br />
not formally owing to rules at Linköping University).<br />
Deputy supervisor to PhD students (biträdande handledare för forskarstuderande)<br />
Magnus Breitholz, PhD thesis 2002 Stockholm University. ‘Ecotoxicological<br />
assessment of chemicals by sub-chronic and chronic tests with copepods’.<br />
Johan Persson, PhD June 2003. Stockholm University. ‘The importance of organic<br />
carbon and soot carbon for the marine distribution of PCBs and PCDD/Fs’.<br />
Karolina Stark, Licentiate thesis May 2004 Stockholm University. ‘Accumulation of<br />
Cs-137 in a wetland ecosystem and radiation doses to frogs’.<br />
Kerstin Gustafsson, PhD June 2004 Stockholm University. ‘Uptake and toxicity of<br />
brominated flame retardants and pesticides: Studies on littoral organisms and<br />
model communities’. (acted as main supervisor 1999 to 2001, and then as deputy<br />
supervisor owing to my move to Södertörn University)<br />
Professional experience, incl. popular communication (selected)<br />
MAIN CURRENT RESEARCH INTERESTS<br />
Environmental risk governance: Specific topics – (i) regulation of chemicals, (ii)<br />
role of risk assessments in the regulation of chemicals, (iii) environmental risk<br />
governance of the Baltic Sea; (iv) managing chemical risks connected with textiles<br />
ECOtoxicology. Specific topics: (i) role of benthic organisms in the transport of<br />
pollutants, (ii) exposure, impact and risk assessment of pollutants, (iii)<br />
extrapolation and relevance of endpoints and test methods.<br />
SCIENTIFIC REVIEWER<br />
Reviewer of research proposals sent FORMAS, Netherlands Organisation for<br />
Scientific Research, International Foundation of Science<br />
Reviewer of manuscripts sent to a number of journals including: Mar. Ecol. Prog.<br />
Ser., Aquat. Toxicol., Estuarine, Coastal and Shelf Science, Oikos, Mar. Pollut.<br />
Bull., Ambio, Environ. Pollut., Chemosphere, The Western Indian Ocean Journal of<br />
Marine Sciences, J. Great Lakes Res.<br />
Scientific reviewer on a report defining reference organisms for use in assessing<br />
risks of ionising radiation to the environment. 2006. ICRP (the International<br />
Commission on Radiological Protection).<br />
Member of the Editorial Committee of the scientific journal ‘Baltic Worlds’.<br />
MEMBER OF EXTERNAL EVALUATION COMMITTEES<br />
Björne Olsson, 1998. Fil. Lic in Marine Ecotoxicology, SU.<br />
Britta Eklund, 1998. PhD in Marine Ecotoxicology, SU.<br />
Tina Elwing, 1999. Fil. Lic in Marine Ecotoxicology, SU.<br />
Lars Byrén. 2001. Fil. Lic in Marine and Brackish Water Ecology, SU.<br />
Örjan Karlsson.2001. PhD in Marine Ecology, GU.<br />
Ellen Bruno. 2002. Fil. Lic in Marine Ecotoxicology, SU.<br />
Jason Van Tassel. 2002. Fil. Lic in Marine and Brackish Water Ecology, SU.<br />
Lars Byrén. 2004. PhD in Marine and Brackish Water Ecology, SU.<br />
Björn Källström. 2006. PhD in Marine Ecology, GU<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
20(61)
Bilaga E<br />
Ulrika Dahl, 2008. PhD in applied Environmental Science, SU (committee stand-in)<br />
Bodil Widell, 2009. PhD in applied Environmental Science, SU (committee standin)<br />
Dan Wilhelmsson. 2009. PhD in Zoological Ecology. SU<br />
HOSTING OF POST DOCTORAL RESEARCHERS IN THE RESEARCH GROUP<br />
Clare Bradshaw 2005-2006 (50% part time). PhD at Edinburgh, UK. Research<br />
project ‘Biological transfer and availability of particulate organic carbon and<br />
contaminants in the coastal Baltic ecosystem’. Östersjöstiftelsen<br />
Kerstin Gustafsson 2006 (50% part time). PhD at Stockholm University. Research<br />
project ‘Biological transfer and availability of particulate organic carbon and<br />
contaminants in the coastal Baltic ecosystem’. Östersjöstiftelsen<br />
Katarzyna Smolarz 2007 (11 months full time). PhD at Gdansk Univ, Poland.<br />
Research project ‘Toxicological threat of polluted northern and southern areas of<br />
the Baltic Sea for marine bivalves’. Post-doc stipend from the Foundation for<br />
Polish Science.<br />
Simo Laakonen 2008 (2 months full time) Visiting professor from Helsinki<br />
University, Finland. Visit funded by the Centre for Baltic and East European<br />
Studies, Södertörn University.<br />
Kristine Kern 2007-2008 (10 months full time).Visiting professor previously at<br />
University of Minnesota, USA. Personal stipend to prof Kern from the Humboldt<br />
Stiftung.<br />
Johnny Rodin, (2009-2011). Two-year post-doc at the Centre for Baltic and East<br />
European Studies, Södertörn University. ‘Demographic patterns in Russia and<br />
Ukraine in an East European Context’.<br />
INTERACTION AND COOPERATION WITH EXTERNAL ACTORS<br />
Research: Several research my project as specified above have either included a<br />
reference committee including experts from NGOs, private and public organisation<br />
or have been planned and conducted in participation with Consultancy firms,<br />
NGOs or private/public organisations.<br />
Invited expert: I have on several occasions been invited to give presentations or<br />
act as expert on conferences and seminars arranged by NGOs, consultancy firms<br />
or public organisations such as the Swedish Environmental Protection Agency and<br />
the Finnish Academy of Science.<br />
Member of external steering committees and scientific reference committees as<br />
specified above.<br />
Arrangement of several international conferences, workshops and roundtables<br />
with representatives from academia, NGOS, private and public organization:<br />
Skydd av miljön från joniserande strålning. Research workshop with<br />
representatives from academia and Swedish authorities. Stockholm University,<br />
January 10, 2001. (in Swedish)<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
21(61)
Bilaga E<br />
Pharmaceuticals in the environment. Conference with representatives from<br />
Swedish academia, authorities, industry and NGOs. Södertörn University College,<br />
October 12 2005. (In Swedish).<br />
Change and Sustainability in the Baltic Sea Area. Michael Gilek organised and coordinated<br />
this international conference as well as the included workshop on ‘Large<br />
Scale Environmental Risks’. Centre for Baltic and East European Studies at<br />
Södertörn University College, November 20-21, 2006.<br />
Regulating Chemical Risks: Science, Politics and the Media. Michael Gilek<br />
organised and co-ordinated this international conference (together with Eriksson,<br />
J and C. Rudén). Arranged in Stockholm by Södertörn University College, KI and<br />
KTH, August 16-17, 2007. Ca 80 participants from academia, NGOs, private and<br />
public organisations<br />
Chemicals in textiles. Roundtable discussions with various stakeholders<br />
(researchers, industry, NGO, authorities). Södertörn University College and<br />
Naturskyddsföreningen, Stockholm January 17 and March 7 2008. (In Swedish).<br />
Coping with Uncertainty: a multidisciplinary research conference on risk<br />
governance in the Baltic Sea region. November 2009, Stockholm. Ca 80<br />
participants from academia, NGOs, private and public organisations<br />
Invited speaker and lecturer at other universities in Sweden and abroad (Poland,<br />
Latvia, Russian Federation, Costa Rica, Thailand) as well as at Swedish schools<br />
GRANTS<br />
Development of Research in Environmental Governance. 2010- .<br />
Östersjöstiftelsen. 2.2 MSkr per year. M. Gilek project leader<br />
Environmental Risk Governance of the Baltic Sea (RISKGOV). 2009-2011.<br />
BONUS+ ca 1 MSkr per year. M. Gilek project leader and coordinator of<br />
international project consisting of partners from Finland, Germany, Poland and<br />
Sweden.<br />
Environmental Risk Governance of the Baltic Sea (RISKGOV). 2009-2011.<br />
Östersjöstiftelsen. 1.7 MSkr per year. M. Gilek project leader.<br />
Chemicals in textiles: managing health and environmental risks of products with<br />
complex product chains. 2009-2012. Östersjöstiftelsen . Boström project leader.<br />
1,2 M Skr per year.<br />
Development of Environmental Governance of the Baltic Sea. 2007-2008.<br />
Planning grant from The Foundation for Baltic and East European Studies<br />
(Östersjöstiftelsen). 1 M Skr. M. Gilek together with M. Boström project leaders.<br />
Regulation of Chemicals in Europe. 2005-2007. Funded by FORMAS. 0.4 Mkr per<br />
year. M. Gilek project leader.<br />
Regulation of Chemicals in the Baltic Sea Area: Science, Politics and the Media.<br />
2006-2008. Funded by the Foundation for Baltic and East European Studies<br />
(Östersjöstiftelsen). 1.0 Mkr per year. M. Gilek project leader.<br />
Improved risk assessments of contaminated sites: ecotoxicological priorities.<br />
2004. Funded by the Swedish EPA. Celia Jones –Kemakta AB (project leader).<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
22(61)
Bilaga E<br />
0.63 M Skr. (M. Gilek head of ecotoxicological risk characterization sub-package).<br />
Phase 2 (2005-2008) is under application<br />
Environmental Risks from Ionising Contaminants: Assessment and Management<br />
(ERICA). Funded by the Sixth Framework Programme of the European Atomic<br />
Energy Community (EURATOM). 2004-2007. Södertörn University College (M.<br />
Gilek project leader) was one of approximately 15 partners and work with risk<br />
characterisation. Approx. 0.2 MSkr per year.<br />
Biological transfer and availability of particulate organic carbon and contaminants<br />
in the coastal Baltic ecosystem. 2003-2006. Funded by the Foundation for Baltic<br />
and East European Studies Östersjöstiftelsen. 0.55 Mkr per year. M. Gilek project<br />
leader.<br />
Framework for Assessment of Environmental Impact (FASSET). 2000-2003.<br />
Funded by the Fifth Framework Programme of the European Atomic Energy<br />
Community (EUROATOM). M. Gilek (subproject leader) was assistant contractor to<br />
the Swedish Nuclear Fuel and Waste Management Co with a budget of approx. 0.3<br />
MSkr per year.<br />
Transport and fate of radionuclides in coastal areas of the Baltic Sea: An<br />
ecosystem approach.1999-2003. Funded by Swedish Nuclear Fuel and Waste<br />
Management Co. M. 0.45 MSkr per year. Gilek (project leader).<br />
Uptake, depuration, and ecophysiological effects of hydrophobic organic<br />
contaminants in Baltic Sea blue mussels. 1995-1998. Funded by the Swedish EPA.<br />
0.2 MSkr per year. M. Gilek (project leader), M. Björk, and N. Kautsky.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
23(61)
Bilaga E<br />
MATS GRAHN (DOCENT)<br />
Contact information<br />
Mats Grahn<br />
Molecular Ecology, School of Life Sciences, Södertörn University<br />
41 89 Huddinge, Sweden.<br />
Phone: +46 (0)8 608 4729<br />
Fax: +46 (0)8 608 4510<br />
E-mail: mats.grahn@sh.se<br />
Titles<br />
Senior lecturer (docent) at the department of animal ecology at Lund University<br />
1998.<br />
Fil. dr. (PhD) in Animal Ecology at Lund University 1992 with the thesis: Intraand<br />
intersexual selection in the pheasant Phasianus colchicus under supervision<br />
by Torbjörn von Schantz.<br />
Current positions<br />
Senior lecturer in evolutionary genetics. Permanent position at School of Life<br />
Sciences, Södertörn University 1998-.<br />
Member of the board for Faculty of Natural Science Södertörn University 2003-<br />
Vice dean for faculty of natural sciences at Södertörns University 2006-.<br />
Previous positions<br />
Fellowship for post graduate studies at the department of Animal Ecology, Lund<br />
University 1987-1992.<br />
Lecturer in ecology (lektor) at the department of Animal Ecology, Lund University<br />
in 1992-1993 (temporary position for 7 months, half-time).<br />
Post doctoral fellowship from P. E. Lindahls' foundation, The Royal Swedish<br />
Academy of Science (KVA), for research in molecular population biology at the<br />
Wallenberg Laboratory, Lund University, 1993.<br />
Post doctoral fellowship from the Swedish Council for Forestry and Agricultural<br />
Research (SJFR) for research at the Center of Mammalian Genetics, Dept. of<br />
Pathology, University of Florida, Gainesville, 1993-1994.<br />
Assistant professor (forskarassistent) in the project ”Ecology of MHC variation in<br />
Arctic charr; Importance of mate choice, inbreeding and diseases” supported by<br />
SJFR, at the department of Animal Ecology, Lund University 1994-1998.<br />
Supervision of PhD students<br />
Ph D thesis (main supervisor)<br />
Lars Forsberg 2008. Genetic Aspects of Sexual Selection and Mate Choice in<br />
Salmonids. Department of Population Biology, Uppsala University<br />
Petra Souter 2007. Causes and consequences of spatial genetic variation in two<br />
species of scleractinian coral in East Africa: Levels of genetic differentiation and<br />
intraspecific diversity of Pocillopora damicornis and Platygyra daedalea.<br />
Deparment of Zoology, Stockholm University<br />
Ph D thesis (deputy supervisor)<br />
Johanna Gardeström 2008. Coping with environmental stress: from the individual<br />
and population perspective. Department of Systems Ecology, Stockholm<br />
University<br />
Robert Ekblom 2004. Immunoecology of the Great Snipe (Gallinago media):<br />
Mate Choice, MHC Variation, and Humoral Immunocompetence in a Lekking Bird.<br />
Department of Populatio Biology, Uppsala University<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
24(61)
Bilaga E<br />
Jakob Lohm 2002. MHC and genomic diversity in Atlantic salmon (Salmo salar L.).<br />
Department of Animal Ecology Lund University.<br />
Åsa Langefors 1999. Genetic variation in Mhc class II B in Atlantic salmon:<br />
evolutionary and ecological perspectives. Department of Animal Ecology Lund<br />
University.<br />
Supervision of post doc<br />
Johan Nilsson, 2006-2008, Södertörn University (in collaboration with A. Wright)<br />
COLLABORATORS<br />
Current collaborators<br />
Jacob Höglund Uppsala Univ, Staffan Bensch Lund Univ, Allan Chen Acadmica<br />
Sinica Taiwan, Sadri Said Univ Dar es Salaam, Tanzania. Shakil Visram, Cordio-<br />
EA, Mombasa Kenya<br />
Previous collaborators<br />
Wayne Potts (1992-1995; University of Florida, USA), Scott Edwards (1992-95;<br />
University of Florida, USA).<br />
GRANTS<br />
Genetic connectivity of fish and coral populations and its implications for the<br />
management and design of effective marine protected areas. Sida/SAREC for<br />
2003-2009.<br />
Molecular mechanisms for recent acquisition of alternative winter-migration<br />
behavior in songbirds of the Baltic Sea Region. ÖSS for 2009-2011, in<br />
collaboration with Anthony Wright.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
25(61)
Bilaga E<br />
MONICA HAMMER (DOCENT)<br />
CONTACT INFORMATION<br />
Monica Hammer<br />
School of Life Sciences<br />
Södertörn University<br />
S141 89 Huddinge, Sweden<br />
Monica.hammer@sh.se<br />
TITLES<br />
Associate Professor (Docent) in Natural Resources Management, January 2006<br />
(Södertörn University)<br />
PhD in Natural Resources Management. Department of Systems Ecology,<br />
Stockholm University 1994. Title: Natural and Human-made Capital<br />
Interdependencies in Fisheries-. Examples from the Baltic Sea. (Professor AnnMari<br />
Jansson, supervisor)<br />
EDUCATION<br />
Doctor of Philosophy in Natural Resources Management at the Department of<br />
Systems Ecology, Stockholm University, Stockholm Sweden. Supervisor: Prof.<br />
AnnMari Jansson. Title: Natural and Human-made Capital Interdependencies in<br />
Fisheries -Examples from the Baltic Sea. 1994.<br />
2-years in Biology, with emphasis on Ecology (80 p.) Stockholm University,<br />
Stockholm, Sweden. 1988.<br />
Bachelor in Economics and Business Administration, Economics, (civilekonom)<br />
Stockholm School of Economics, Stockholm, Sweden.1986.<br />
English 20 points Gothenburg University, Gothenburg.1978.<br />
CURRENT POSITIONS<br />
Senior lecturer (Högskolelektor) in Natural Resources Management at Södertörn<br />
University (2003-)<br />
Director of the Bachelor and “Magister” program, Environment and Development<br />
at Södertörn University (2004-)<br />
Member of the Environmental Science and Development Graduate School Board,<br />
Södertörn University (2006-)<br />
Member of the Södertörn University Board (2007-)<br />
PREVIOUS POSITIONS<br />
Stockholm University, Stockholm Sweden. Research assistant (50%, 6 months)<br />
1985.<br />
Svenska Ostkustfiskarenas Riksförbund, (Swedish East Coast Fishermen's<br />
Association). Expert Adviser, (50%, 2 months). 1986.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
26(61)
Bilaga E<br />
Stockholm University, Stockholm, Sweden. Research assistant (75%) 1985-<br />
1988.. Mainly in the research project: Ecological/Economic Models of Natural<br />
Resource Use in Systems of Varying Time and Spatial Scales. The Swedish Natural<br />
Sciences Research Council. Project leader: AnnMari Jansson.<br />
Stockholm University, Stockholm, Sweden 1988. - 1994, researcher<br />
(doktorandtjänst, projektassistent) mainly in the projects: Environmental Changes<br />
and Fisheries in the Baltic Sea from an Integrated Ecological/Economic<br />
Perspective. Principal Investigator (with AnnMari Jansson). 1988-1990. The Bank<br />
of Sweden Tercentenary Foundation.<br />
The Seas as Common Property Resources - An Ecological, Economic Analysis of<br />
the Human - Nature Relation on Different Scale Levels. Principal Investigator (with<br />
AnnMari Jansson). 1991-1995. The Swedish Council for Planning and Coordination<br />
of Research.<br />
Askö Laboratory and the Department of Systems Ecology, Stockholm University.<br />
Various comissions as a PhD student: (student representative in the Directory<br />
Board of the Department of Systems Ecology, Responsible for library (including<br />
purchases and subscriptions) at Systems Ecology. Member of the Science Faculty<br />
Library Committee.) 1988-1993.<br />
Stockholm University, Stockholm, Sweden. Research Associate (Forskarassistent)<br />
(75% funded by SJFR). 1995 -1997.<br />
Stockholm University, Department of Systems Ecology. Director of Studies 1995-<br />
2000.<br />
Director of Studies in Ecology at the Department of Basic Biology Education,<br />
2000- 2001.<br />
Faculty Committee (Handledarkommitté) at the Department of Systems Ecology,<br />
Stockholm University. 1995-2003.<br />
Teaching Committee at the Department of Basic Biology Education (BIG),<br />
Stockholm University, 1995 -2001.<br />
Program Director, Masters (1 year, magister) program in Environmental<br />
management and auditing. Centre for Research on Natural Resources and the<br />
Environment (CNM). Stockholm University 2000- 2002.<br />
Stockholm University, Stockholm, Sweden. Department of Systems Ecology.<br />
Natural Resources Management. Research Associate (Forskarassistent) 1997-<br />
2002. Funded by Formas.<br />
Stockholm University, Stockholm, Sweden. Centre for Research on Natural<br />
Resources and the Environment and Department of Systems Ecology. Project<br />
leader. 2002 - 2003.02.28.<br />
Supervision of PhD students<br />
Cecilia Holmlund. (Fil. Lic. 2003). Ecosystem Approach for an Adaptive<br />
Management of the Baltic Sea Archipelago Fisheries. Assisting supervisor: Prof.<br />
Carl Folke. From March 2003, when I started at Södertörn University, deputy<br />
supervisor.<br />
Maria Tengö. (PhD, Dec. 2004). Local agricultural systems in East Africa from an<br />
ecosystem perspective - linking ecosystem processes and human adaptiveness.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
27(61)
Bilaga E<br />
Assisting supervisor: Prof. Carl Folke. From March 2003, when I started at<br />
Södertörn University, deputy supervisor.<br />
Maria Åqvist-Almlöv. (Fil. Lic. 2005) Matching Ecosystem Processes and<br />
Management systems: Building adaptive capacity in the Baltic Sea Archipelago.<br />
Assisting supervisors; Prof. Carl Folke, Prof. Thomas Elmqvist.<br />
Sofia Eriksson. (PhD-candidate, Fil. Lic. 2008). Linking management and feedback<br />
across scales in social-ecological systems. Examples from forest ecosystems.<br />
Assisting supervisor Dr. Helle Skånes, Dep. of Geography and Quatenary Geology,<br />
Stockholm University.<br />
Frida Franzén (PhD-candidate). Acting main supervisor, but not formally due to<br />
KTH regulations, in collaboration with Ass. Prof. Berit Balfors. Land and Water<br />
Management. KTH Royal School of Technology.<br />
Dan Warghagen (Fil. Licentiate candidate). Acting main supervisor, butr not<br />
formally due to SU regulations, in collaboration with Dr. Helle Skånes, Dep. of<br />
Geography and Quatenary Geology, Stockholm University.<br />
Main supervisor for ca 40 Masters and Honors Thesis projects.<br />
Professional experience, incl. popular communication<br />
REFEREE AND EDITOR OF PERIODICALS:<br />
Referee of manuscripts in scientific journals: Ecological Economics, Elsevier<br />
Science B.V, Amsterdam, Ecology & Society; Marine and Freshwater Research<br />
CSIRO Publishing.<br />
Contributions from the Askö Laboratory, editor, 1989 - 1991.<br />
EXPERT ADVISOR<br />
The Swedish Scientific Council for Biodiversity Conservation. (Svenska<br />
Vetenskapliga rådet för biologisk mångfald, Government Advisory Council on the<br />
UN Convention on Biodiversity, CBD). 1997-2006. In particular, the issue of<br />
defining and implementing an ecosystem approach for conservation of biodiversity<br />
in CBD. In this respect I was one of 15 international experts formulating the<br />
ecosystem approach principles in CBD (UNEP/CBD/COP/4/Inf.9) and follow up<br />
meetings in Oslo, Norway June 1998 (invited speaker and session chairman),<br />
Vilm, Germany, November 1998 (invited speaker) and Trondheim, Norway<br />
September 1999 (plenary session chairman). In 2000, 2001, and 2003 I was part<br />
of the Swedish delegation as expert in the SBSTTA Meeting of the Convention on<br />
Biodiversity in Montreal, Canada. In February 2004, I was part of the Swedish<br />
delegation as expert in the Conference of the Parties meeting (COP7) in Kuala<br />
Lumpur, Malyasia.<br />
WWF (World Wildlife Fund) Expert Committee on Coastal and Sea Ecosystems,<br />
Stockholm. Deputy Committee member. 2001–2002.<br />
COMREC (Centre for Research on the Coastal Zone) at Södertörn University<br />
College.Board member. This centre focuses on initiating and coordinating research<br />
and education in the Baltic Sea and the East African regions. 2002-<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
28(61)
Bilaga E<br />
Invited guest scientist: Invited by Prof. Susan Hanna to the Department of<br />
Agricultural and Resource Economics, Oregon State University, Oregon, USA. Two<br />
weeks, October, 1995.<br />
OPPONENT AND MEMBER OF EXTERNAL EVALUATION COMMITTEES<br />
Carl Rova, Licentiate Thesis in Political Science, Luleå tekniska universitet.<br />
December10, 1999. Opponent.<br />
Maricela de la Torre Castro. Licentiate thesis in Natural Resource Management.<br />
Department of Systems Ecology. Stockholm University. March 5, 2004. Opponent.<br />
Lars Vallin, Licentiate Thesis in Systems Ecology. Department of Systems Ecology,<br />
Stockholm University. June 3, 1996. Member of examination committee<br />
Åsa Jansson, Licentiate Thesis in Natural Resources Management, Department of<br />
Systems Ecology, Stockholm University. December 1997. Member of examination<br />
committee.<br />
Patrik Rönnbäck, Licentiate Thesis in Natural Resources Management. Department<br />
of Systems Ecology, Stockholm University. 1999. Member of examination<br />
committee.<br />
Patrick Fox, Licentiate Thesis in Natural Resources Management, Department of<br />
Systems Ecology, Stockholm University. April 23, 2001. Member of examination<br />
committee.<br />
Christina Halling, Licentiate Thesis in Marine Ecotoxicology, Department of<br />
Systems Ecology, Stockholm University. December 10, 2001. Member of<br />
examination committee.<br />
Fredrik Moberg, Doctoral Thesis in Natural Resources Management, Department of<br />
Systems Ecology, Stockholm University. Stockholm. June 5, 2001. Member of<br />
examination committee.<br />
Christina Halling, Doctoral Thesis in Systems Ecology, Department of Systems<br />
Ecology, Stockholm University. Stockholm. April 2, 2004. Member of examination<br />
committee.<br />
Miriam Huitric, Doctoral Thesis in Natural Resources Management, Department of<br />
Systems Ecology, Stockholm University. Stockholm. June 7, 2004. Member of<br />
examination committee.<br />
Carl Rova, Doctoral Thesis in Political Sciences. Department of Business<br />
Administration and Social Sciences, Division of Political Sciences. Luleå University<br />
of Technology. Luleå. December 10, 2004. Member of examination committee.<br />
Maria Håkansson. Doctoral Thesis in Regional Planning. KTH Architecture and the<br />
Built Environment. Department of Infrastructure, Unit of Urban Planning. KTH.<br />
Stockholm. April 29, 2005. Member of examination committee.<br />
Karin Ahrné. Doctoral Thesis in Natural Resources and Agricultural Sciences.<br />
Department of Ecology. Swedish University of Agricultural Sciences (SLU).<br />
Uppsala. May, 28, 2008. Member of examination committee.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
29(61)
Bilaga E<br />
ORGANIZATION OF SCIENTIFIC CONFERENCES AND WORKSHOPS INCLUDING:<br />
Investing in Natural Capital: A Prerequisite for Sustainability<br />
The Second Meeting of the International Society for Ecological Economics.<br />
Stockholm, August 3-6, 1992. Funded by grants from the Swedish Council for<br />
Planning and Coordination of research (FRN), The City of Stockholm, The Swedish<br />
International Development Authority (SIDA), The Swedish Council for Forestry<br />
and Agricultural Research (SJFR), The National Swedish Environmental protection<br />
Board (SNV), Stockholm University, Vattenfall-Sweden, Alba -Langenskiöld<br />
Foundation, The Copernicus Programme, The Beijer International Institute of<br />
Ecological Economics, The International Society for Ecological Economics (ISEE).<br />
With AnnMari Jansson and Carl Folke.<br />
Sustaining Our Life-Support System into the Third Millenium. The Second<br />
Wallenberg Conference on Integrating Ecology and Economics, Grand Hotel<br />
Saltsjöbaden. August 7-8, 1992. Supported by grants from the Marcus Wallenberg<br />
Foundation for International Cooperation in Science. With AnnMari Jansson and<br />
Carl Folke.<br />
Symposium for a Living Archipelago Area, Skärgårdssymposiet, Åland. August,<br />
1990. Organized by Skärgårdsstiftelsen och Nordiska Ministerrådet (The Nordic<br />
Council). Member of the Planning Committee.<br />
Integrated Baltic Archipelago Assessment (INTEBARA )- Towards Sustainability in<br />
the Archipelagoes of Stockholm, Åland, South-West Finland and Estonia.<br />
International workshop for a joint international research program on the Baltic<br />
Archipelago Sea area inviting some 25 participants. Sponsored by INTERREG II<br />
and Stockholm County. Nagu, Finland. 9-11 June, 1997. Together with AnnMari<br />
Jansson and Cecilia Holmlund. Local organizer: Martin Öhman, Skärgårdshavets<br />
biosfärsområde. Nagu. Finland.<br />
Workshop within the INTEBARA program with 12 specially invited participants<br />
from Finland, Sweden and Estonia. Askö Marine Research Centre, Askö, Trosa. 21-<br />
22 August 1997. Together with AnnMari Jansson and Cecilia Holmlund.<br />
Workshop for planning of cooperative transdisciplinary research on the Baltic<br />
Archipelago areas. Stockholm University, Stockholm 1998.09.07. Invited<br />
participants from Sweden, Finland and Åland. (Together with Cecilia Lindblad,<br />
Dep. of Botany, Stockholm University).<br />
Past & Future. Ten- Year Jubilee Conference of the Foundation for Baltic and East<br />
European Studies. Södertörn University College September 23-25, 2004.<br />
Environment stream coordinator and member of publication committee.<br />
Sustainability and Change in the Baltic Area. Discussant, plenary chair, and<br />
organizer of workshop. Södertörn University College, November 20-21, 2006.<br />
Invited speaker and lecturer at other universities in Sweden and abroad, and in<br />
popular science and policy conferences, hearings and seminars including SNF,<br />
Ministry of Environment, Sweden, Ministry of Agriculture, Sweden, UN Convention<br />
on Biodiversity, and radio and newspaper interviews.<br />
PROJECT LEADER OF EXTERNALLY FUNDED RESEARCH PROJECTS<br />
Project leader. Feedback Links Between Ecological and Socio-Economic Diversity -<br />
Barriers and Bridges for Sustainable Use of Coastal Sea Fisheries Resources.<br />
Swedish Council for Forestry and Agricultural Research (SJFR) 1995 - 1998).<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
30(61)
Bilaga E<br />
Book Project: introductory textbook in Ecological Economics coauthored with Prof.<br />
Ing-Marie Gren and Dr. Tore Söderqvist. Funding from The Swedish Council for<br />
Planning and Coordination of Research (FRN).<br />
Project leader. Aquaculture in Stockholm, Åland and SW Finland archipelagoes: A<br />
comparison of environmental effects and socio-economic consequences.<br />
Miljövårdsfonden. Stockholms läns landsting. 1998.01.01- 1998.06.30<br />
Project leader (together with Dr. Cecilia Lindblad, Department of Botany,<br />
Stockholm University). Sustainable development in a living archipelago - a<br />
transdisciplinary framework for environmental planning. Miljövårdsfonden.<br />
Stockholms Läns Landsting. (July 1998 - June 2000).<br />
Project leader. From Commercial to Recreational Fisheries - Use Transitions and<br />
Ecosystem services. An Integrated Ecological, Socio-economic Perspective of the<br />
Archipelago Sea Fishery Resources. The Swedish Council for Planning and<br />
Coordination of Research (FRN). (January, 1998 - December 2000).<br />
Project leader. Local Agricultural Systems in East Africa from an Ecosystem<br />
Perspective - Linking Ecosystem Processes and Human Adaptiveness.<br />
(SIDA/SAREC). January 2000 – September 2004.<br />
Project leader. Förvaltning av skärgårdens fiskeresurser från ett socio-ekologiskt<br />
perspektiv – ekosystemtjänster och ekologisk kunskap. Konung Carl XVI Gustafs<br />
Stiftelse för Forskning och Utbildning. 2002 -2006.<br />
Project leader. An ecosystem approach to governance of social-ecological systems<br />
in transition - Case studies from the Baltic Sea region. Östersjöstiftelsen. 2005 –<br />
2009.<br />
Project leader: Ecosystems as common pool resources – Implications for building<br />
sustainable water management institutions in the Baltic Sea Region (ECOPOOL)in<br />
collaboration with KTH, Enveco, and Nordregio. Funded by Östersjöstiftelsen<br />
2008-.<br />
INVITED PARTICIPANT IN RESEARCH PROGRAMS AND PROJECTS INCLUDING:<br />
The Ecology and Economics of Biodiversity Loss. International research program<br />
coordinated by The Beijer International Institute for Ecological Economics. The<br />
Royal Swedish Academy of Sciences. 1990-91.<br />
Property Rights and the Performance of Natural Resource Systems international<br />
research program coordinated by the Beijer International Institute of Ecological<br />
Economics. The Royal Swedish Academy of Sciences. 1993-95.<br />
Risk Governance of the Baltic Sea. International research project coordinated by<br />
Södertörn University with partners from Finland, Germany, Poland and Sweden.<br />
2009-2011<br />
.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
31(61)
Bilaga E<br />
BJÖRN HASSLER (DOCENT)<br />
Födelsedatum: 640423<br />
Contact information<br />
Björn Hassler<br />
Dept. of Life Sciences, Södertörn University<br />
S-141 89 Huddinge, Sweden<br />
Tel +46 8 608 4433<br />
Cell 070 208 56 91<br />
E-mail bjorn.hassler@sh.se<br />
Titles<br />
Associate professor (“docent”) in Environmental Science at Södertörn University,<br />
June 2009.<br />
PhD on Department of Water and Environmental Studies, Linköping University,<br />
December 2000.<br />
Current positions<br />
Senior researcher/lecturer in Environmental Science at the Department of Life<br />
Sciences, Södertörn University (2007-).<br />
Member of the Natural Science Faculty board, Södertörn University (2005-).<br />
Member of the Environmental Science and Development Research School Board<br />
(ESDGS) (2006-).<br />
Member of the board of the Program Committee of Environment and Development<br />
(2006-).<br />
Coordinator of the International Masters Program “Environmental science,<br />
communication and decision-making”(2006-).<br />
Previous positions<br />
Assistant professor in Political Science at the Department of Life Sciences,<br />
Södertörn University (2004-2009).<br />
Researcher (“Forskarassistent”) at the Baltic and East European Graduate School<br />
BEEGS), Södertörn University (2003-2004).<br />
Researcher/Lecturer at the Department of Political Science, Södertörn University<br />
(2001-2003).<br />
Supervision of PhD students<br />
Main supervisor<br />
Söderström, Sara (main supervisor): Marine transports and risk communication in<br />
a multi-actor system. PhD student in Environmental Science (enrolled September<br />
2009).<br />
Co-supervisor<br />
Saunders, Fred. The Ragged Edges of Participatory Mangrove Forest Management<br />
in Zanzibar. PhD student in Human Geography (enrolled September 2006).<br />
Professional experience, incl. popular communication (selected)<br />
Senior researcher in the project Environmental Risk Governance of the Baltic Sea,<br />
hosted by the Department of Life Sciences, Södertörn University, funded by<br />
BONUS, and coordinated by Associate Professor Michael Gilek (2009-2011).<br />
Senior researcher in the project Preventing Environmental Emergencies:<br />
Competing Regimes Controlling Marine Pollution in the Baltic Sea, hosted by the<br />
Swedish Institute of International Affairs, financed by<br />
Krisberedskapsmyndigheten, and led by Professor Olav Fagelund Knudsen, (2004-<br />
2007).<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
32(61)
Bilaga E<br />
Senior researcher in the project Local environmental administration – ecological<br />
and societal systems in interaction, hosted by Södertörn University, financed by<br />
the Baltic Sea Foundation, and led by Associate Professor Jan-Eric Mattson (2004-<br />
2007).<br />
Contracted by the Swedish Ministry of Environment on consultancy basis for<br />
commenting selected parts of the Swedish Government Official Report En<br />
Utvecklad Havsmiljöförvaltning (SOU 2008:48), Slutbetänkande av<br />
Havsmiljöutredningen. Stockholm: Regeringskansliet (spring 2008).<br />
Contracted by the Swedish Ministry of Environment for analyzing state-level<br />
environmental cooperation issues in the Baltic Sea region (November 2003-April<br />
2004).<br />
Responsible (together with Associate Professor Jan-Eric Mattsson) for developing a<br />
comprehensive Environmental Science Research Strategy at the Södertörn<br />
University College (2003).<br />
Member of the research project “Democracy and societal change in the Baltic Sea<br />
region” led by Professor Elfar Loftsson (2001-2003).<br />
EDUCATION<br />
1989-1994: Undergraduate studies in Political science (major), Economics, Peace<br />
Research, Swedish language and Journalism at Umeå University, Uppsala<br />
University, Stockholm University, Linköping University.<br />
1995-2000: Graduate studies at the Department of Water and Environmental<br />
Studies, Linköping University including courses at the University of Michigan.<br />
2000, December: PhD from the Department of Water and Environmental Studies,<br />
Linköping University.<br />
GRANTS<br />
2009: Grant for organizing the research conference Coping with Uncertainty: A<br />
multidisciplinary research conference on risk governance in the Baltic sea region<br />
from FORMAS (200 000 SEK, APP. 20 000 EURO).<br />
2009: Grant for organizing and coordinating the international PhD Course<br />
Governing Environmental Risks in the Baltic Sea – Multidisciplinary Perspectives<br />
and Approaches from BONUS-EEIG (10 000 Euro).<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
33(61)
Bilaga E<br />
MIKAEL HÄRLIN (DOCENT)<br />
Contact information<br />
Mikael Härlin<br />
Dept. of Life Sciences, Södertörn University<br />
S-141 89 Huddinge, Sweden<br />
E-mail mikael.harlin@sh.se<br />
Titles<br />
Docent i Systematik. Växjö universitet (Maj, 2000).<br />
PhD i zoomorfologi/systematik. Zoologiska institutionen, Göteborgs universitet<br />
(April, 1996)<br />
Current positions<br />
Högskolelektor i systematisk zoologi (021001-present). Tillsvidareanställning vid<br />
Institutionen för Livsvetenskaper, Södertörns högskola.<br />
Previous positions<br />
Universitetslektor i zoologi och systematik (980315-020930).<br />
Tillsvidareanställning vid Institutionen för Biovetenskaper, Växjö universitet.<br />
Postdok-stipendium (Oktober 1996-September 1997). Center for the History and<br />
Philosophy of Science, California Academy of Sciences, San Francisco, USA.<br />
Doktorandtjänst (1991-1996). Zoologiska Institutionen, Zoomorfologi, Göteborgs<br />
Universitet.<br />
Supervision of PhD students<br />
Yann Bertrand (SH/GU): Title ”Relationships between nomenclature, phylogenetics<br />
and systematics”. Defended his thesis 24th September, 2008, Zoologiska<br />
Institutionen, Göteborgs universitet (2003-2008).<br />
Professional experience<br />
REFEREE-UPPDRAG<br />
Biological Journal of the Linnean Society<br />
Cladistics<br />
Coleopterist Bulletin<br />
Hydrobiologia<br />
Integrative and Comparative Biology<br />
Memoirs of the California Academy of Sciences<br />
Proceedings of the California Academy of Sciences<br />
Proceedings of the Royal Society of London, Series B<br />
Sarsia<br />
Symbolae Botanicae Upsalienses<br />
Systematic Biology<br />
Zoologica Scripta<br />
Zootaxa<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
34(61)
Bilaga E<br />
FORSKNINGSVISTELSER UTOMLANDS<br />
Bangor, Wales (1990, 2 weeks, field work, nemerteans)<br />
Hurgadha, Egypt (1990, 2 weeks, field work, nemerteans)<br />
Svalbard, Norway (1991, 2 weeks, field work, nemerteans)<br />
Helgoland, Germany (1992, 2 weeks, field work, nemerteans)<br />
Stazione Zoologica “A. Dohrn”, Ischia, Italy (1993, 3 weeks, field work,<br />
nemerteans)<br />
Indonesia (1994, 2 months, field work, nemerteans)<br />
California Academy of Sciences, San Francisco (1 week, 1995)<br />
California Academy of Sciences, San Francisco (1 year, 1996-1997, postdoc)<br />
New England, USA (2002, 2 weeks, field work collecting beetles)<br />
BETYGSNÄMND VID DISPUTATIONER<br />
Arne Nygren:<br />
Malin Strand:<br />
Per Erixon:<br />
Cajsa Andersson:<br />
Morgan Kullberg:<br />
Erica Sjölin:<br />
Ida Envall:<br />
Helena Wiklund:<br />
”Autolytinae: molecules, morphology, and reproduction”.<br />
Tjärnö Marine Biological Laboratory, May 16, 2003.<br />
”Ribbon worm relationships (phylum Nemertea)”.<br />
Department of Zoology, Göteborg University, March 4,<br />
2005.<br />
”Phylogenetic support and chloroplast evolution in Sileneae<br />
(Caryophyllaceae)”. Department of Systematic Botany, EBC,<br />
Uppsala University, October 20, 2006.<br />
”Dating divergence times in phylogenies”. Department of<br />
Systematic Botany, EBC, Uppsala University, September 21,<br />
2007.<br />
”Molecular phylogenetics of mammals”. Department of Cell<br />
and Organism Biology, Division of Evolutionary Molecular<br />
Systematics, Lund University, November 9, 2007.<br />
”Tubificids with trifid chaetae: morphology and phylogeny of<br />
Heterodrilus (Clitellata, Annelida). Department of Zoology,<br />
Stockholm University/Natural History Museum. December<br />
14, 2007.<br />
”…”. Department of Zoology, Stockholm University/Natural<br />
History Museum, June 3, 2009.<br />
”Evolution of annelid diversity at whale-falls and other<br />
marine ephemeral habitats”. Department of Zoology,<br />
Göteborg University. September 25, 2009.<br />
BETYGSNÄMND VID LICENTIATEXAMEN<br />
Wessam Melik:<br />
”Detection strategies and molecular characterisation of tickborne<br />
encephalitis virus in Swedish Ixodes ricinus.”<br />
Department of Genetics, Microbiology and Toxicology,<br />
Stockholm University and School of Life Sciences, Södertörn<br />
University College, October 4, 2007.<br />
ORGANISATÖR AV INTERNATIONELLA KONFERENSER<br />
Thollesson M, Härlin M. 2002. Taxon names in the bioinformatic age: phylogenetic<br />
nomenclature and other alternatives. Workshop at the Sixth International<br />
Congress of Systematic and Evolutionary Biology (ICSEB-VI). University of Patras,<br />
Greece. 9-16/9, 2002.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
35(61)
Bilaga E<br />
Härlin M, Härlin C. 2000. Phylogeny of the eureptantic nemerteans revisited. 5 th<br />
International Conference on Nemertean Biology. Alcalá de Henares, Spain. 12-<br />
16/6, 2000 (talk).<br />
Härlin M. 2002. Content, ancestry, and the idea of taxon names as paradigms in<br />
phylogenetic nomenclature. Sixth International Congress of Systematic and<br />
Evolutionary Biology (ICSEB-VI). Biodiversity in the information age. Patras,<br />
Greece. 9-16/9, 2002 (talk).<br />
Härlin M. 2003. Naming clades: comparing phylogenetic approaches to biological<br />
nomenclature. AAASPD-symposium ”The future of taxonomy” organized by the<br />
California Academy of Sciences celebrating its 150’s anniversary. San Francisco<br />
State University/California Academy of Sciences, San Francisco, 18/6, 2003<br />
(invited keynote speaker, talk).<br />
Härlin M, Thollesson M. 2003. Fundamentals of phylogenetic nomenclature(s): an<br />
exchange of views. Species Plantarum 250 years, Uppsala 22-24/8, 2003 (invited<br />
keynote speakers, talk)<br />
EDUCATION<br />
BSc i Biologi. Göteborgs universitet (1991)<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
36(61)
Bilaga E<br />
MAGNUS JOHANSSON (DOCENT)<br />
Födelsedatum: 691030<br />
Contact information<br />
Magnus Johansson<br />
Dept. of Life Sciences, Södertörn University<br />
S-141 89 Huddinge, Sweden<br />
E-mail magnus.johansson@sh.se<br />
Titles<br />
Docent i Biokemi vid Södertörns Högskola 20071218<br />
Filosofie doktor, Biokemi, 19980303 vid Stockholms Universietet<br />
Avhandlingstitel: Regulation of Ammonium Assimilation and Nitrogen Fixation in<br />
Photosynthetic bacteria: Studies on the glnB gene and the P II protein in<br />
Rhodospirillum rubrum<br />
Current positions<br />
Högskolelektor i biokemi och biologisk kemi vid Södertörns Högskola sedan<br />
november 2002.<br />
Previous positions<br />
Juni 2002- oktober 2002 Forskarassistent vid genetiska institutionen, Stockholms<br />
Universitet, Chefsutredare för projektet Karaktärisering av den biologiska<br />
mångfalden inom flavivirus släktet<br />
Maj 2001- Maj 2002. Forskare vid genetiska institutionen vid Stockholms<br />
Universitet.<br />
Mars 1999- April 2001. Post-doc i Dr Subhash Vasudevans forskargrupp vid vid<br />
James Cook University, Australien. Biträdande chefsutredare för projektet<br />
“Structure and function of the dengue virus replication proteins NS3 and NS5”.<br />
Supervision of PhD students<br />
För närvarande huvudhandledare för doktorander:<br />
Michael Wigerius, planerad disputation i juni 2010<br />
Wessam Melik, planerad disputation i september 2010<br />
Huvudhandledda avhandlingar<br />
Filosofie doktor i molekylär genetik, Dr Karin Ellencrona; “Functional<br />
characterization of interactions between the flavivirus NS5 protein and PDZ<br />
proteins of the mammalian host”; disputationsdatum 20090611<br />
Filosofie licentiat i molekylär genetik, Wessam Melik; “Detection strategies and<br />
molecular characterisation of tick-borne encephalitis virus in Swedish Ixodes<br />
ricinus disputationsdatum 20071004<br />
Filosofie licentiat I genetik, Karin Werme, “Characterization of the TBEV RNA<br />
dependent RNA polymerase NS5; the interaction with a human brain cell<br />
polarization protein”; disputationsdatum 20051202<br />
Övriga handledarmeriter<br />
Huvudhandledare för ”post-doc” Dr Annelie Elväng (2006-2010)<br />
Biträdande handledare för doktoranden, Dr Andrew Brooks (1999-2001)<br />
Handledare för ca 11 15-30 hp examensarbeten (2001-2009)<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
37(61)
Bilaga E<br />
Professional experience, incl. popular communication (selected)<br />
FORSKNINGSPROJEKT OCH ANSLAG<br />
2001, Lawski, 144000 SEK<br />
2002, Magn. Bergvalls stiftelse 40000 SEK<br />
STUDIER AV DEN BIOLOGISKA MÅNGFALDEN HOS SLÄKTET FLAVIVIRUS<br />
2002-2004 Research council, Research grant 975000 SEK<br />
2002-2006 Swedish research Assistant professor position 2423200 SEK<br />
2004 Wenner Gren foundation, travel stipend 12000 SEK<br />
2004, Magn. Bergvalls stiftelse 40000 SEK<br />
2005-2006 Research council grant 810000 SEK<br />
2005, Magn. Bergvalls stiftelse 40000 SEK<br />
2005 Wenner Gren foundation, travel stipend 12000 SEK<br />
2005 Swedish chemistry society, travel stipend 8000 SEK<br />
DIVERSITET SPRIDNING OCH PREVENTION AV TBE VIRUSKOMPLEXET I<br />
ÖSTERSJÖREGIONEN<br />
2006-2008 Östersjöstiftelsen 3240000 SEK<br />
MOLECULAR BIOLOGY OF ECOLOGICAL ADAPTATION AND BIODIVERSITY<br />
2007-2009 Part of “Moa support ” Östersjöstiftelsen 600000 SEK<br />
2007 Magnus Bergvalls stiftelse 40000 SEK<br />
2008 Magn. Bergvalls stiftelse 50000 SEK<br />
2009 Carl Tryggers stiftelse för vetenskaplig forskning 220000 SEK<br />
2009 Magn. Bergvalls stiftelse 40000 SEK<br />
2010 Carl Tryggers stiftelse för vetenskaplig forskning 277000 SEK<br />
2010 Magn. Bergvalls stiftelse 40000 SEK<br />
POPULÄRVETENSKAPLIGA AKTIVITETER<br />
Naturskyddsföreningen årsmöte (Botkyrka-Salem), Fästingar och myggor är en<br />
spridningsväg för farliga virus! 20070318<br />
Aktivt deltagande för Södertörns Högskola vid Linné dagarna på Skansen två<br />
postrar och fästingsamling demonstration, 20070519-20.<br />
EDUCATION<br />
Filosofie kandidat, Kemi<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
38(61)
Bilaga E<br />
MIKAEL LÖNN (DOCENT)<br />
Födelsedatum: 560907<br />
Contact information<br />
Mikael Lönn<br />
Dept. of Life Sciences, Södertörn University<br />
SE-141 89 Huddinge, Sweden<br />
Tel +46 8 608 4727<br />
Fax +46(0)8 608 4510<br />
E-mail mikael.lonn@sh.se<br />
Titles<br />
Associate professor (Docent) in Plant Ecology, Södertörn University College 2005<br />
10-18.<br />
PhD, Uppsala University 1994-02-25. Thesis: Genetic Variation in Plant<br />
Populations and Its Relation to Environmental and Population Parameters.<br />
Supervisor: Honor C. Prentice.<br />
Current position<br />
Lecturer Södertörns University 1/6 2000- permanent position<br />
Previous positions<br />
Research fellow 50% and lecturer 50%, Department of Plant Ecology, Evolutionary<br />
Biology Centre, Uppsala University 1/7 1999 –31/5 2000.<br />
Postdoc: Department of Biological Sciences, Imperial College of Science,<br />
Technology and Medicine at Silwood Park, UK. Prof. MJ Crawley. 1/2/98 – 30/6/99<br />
Lecturer, Department of Ecological Botany, Uppsala University 70% 1/9/96-<br />
31/1/97 and 100% 1/2/97 - 30/11/97.<br />
Research fellow, Department of Ecological Botany, Uppsala University 15/8/94-<br />
15/3/95, 1/12/97 - 31/1/98.<br />
PhD support (utbildningsbidrag/ doktorandtjänst) 1988-1989 (50%), 1989-1993<br />
(80-100%). Research assistant (Forest genetics) 11/4-19/5/83, (Plant ecology)<br />
1989-1994 (20%).<br />
Supervision of PhD students<br />
Present: Supervising PhD student Magnus Jonsson at Södertörn University.<br />
2008-04-04 PhD thesis Anna-Karin Kolseth, Södertörn University College/formally<br />
Uppsala University (Acting but not formal main supervisor) Title: Euphrasia stricta<br />
on Gotland – evolutionary processes and spatial genetic variation.<br />
2007. PhD thesis Lotta Wallin at EBC, Uppsala University (Co-supervisor). Title:<br />
Plant population dynamics and conservation in wooded hay-meadows.<br />
Professional experience, incl. popular communication (selected)<br />
EDUCATION<br />
Master of Science in Scientific Subjects Education, 1985. Includes chemistry,<br />
biology, physics, earth sciences and 1 year pedagogic theory and training.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
39(61)
Bilaga E<br />
JAN-ERIC MATTSSON (DOCENT)<br />
Contact information<br />
Jan-Eric Mattsson<br />
Dept. of Life Sciences, Södertörn University<br />
S-141 89 Huddinge, Sweden<br />
E-mail jan-eric.mattsson@sh.se<br />
Titles<br />
Assoc. Professor, Docent in Systematic Botany<br />
PhD in Systematic Botany, Lund University. 1994<br />
Current positions<br />
Senior Lecturer/Associate Professor, School of Life Sciences, Södertörns högskola<br />
(Södertörn University College).<br />
Member of the Council for Equal Opportunities at Södertörn University. 2007–<br />
Member of the Faculty Board for Teacher Training and Education Studies at<br />
Södertörn University. 2004–<br />
Previous positions<br />
ACADEMIC CAREER HISTORY<br />
2003–2008 Member of the Council for Social and Cultural Diversity at<br />
Södertörn University.<br />
2001 M.Ed. in Scientific Subjects Education (Biology,<br />
Psychology).<br />
2000 Reader (Docent) in Systematic Botany Uppsala University.<br />
1997 Guest professor at Karl-Franzens-Universität, Graz,<br />
Austria.<br />
1994–1999 Researcher (Lichenologist), Botanical Museum, Uppsala<br />
University<br />
1994 Assistant curator (Lichens), Natural History Museum,<br />
Stockholm<br />
1986–2002 Senior Lecturer (650 h, Lund, Uppsala, Örebro, and<br />
Södertörns Universities)<br />
1986–1987 University post-graduate scholarship with Assistant<br />
teaching position, Lund<br />
1985–1987, 1992-1993 University Assistant teacher and Field Assistant, Lund,<br />
Sweden<br />
Supervision of PhD students<br />
Current research: Start date Anticipated completion date<br />
Håkan Lättman 2004 2009<br />
Past research:<br />
Completion date<br />
Kristina Articus 1997 2004<br />
TEACHING<br />
I have extensive experience from teaching on all academic levels and am<br />
responsible for developing the multidisciplinary programmes for teacher training<br />
programmes in natural sciences. This includes the didactics of natural sciences<br />
both for teacher training students and postgraduates.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
40(61)
Bilaga E<br />
Professional experience, incl. popular communication (selected)<br />
PREVIOUS RESEARCH<br />
My Master’s dissertation in systematic botany was based on protein studies<br />
(Mattsson & Kärnefelt 1986). The methods and results were used in my doctoral<br />
thesis (Mattsson 1991) and also in other studies (Mattsson 1990). I used different<br />
methods and techniques whilst working on my doctoral thesis in order to gain<br />
wide experience of taxonomic work (Mattsson 1993 a & b). The methodological<br />
development also resulted in reviews of protein studies of lichens (Mattsson<br />
1993c, 1994b).<br />
The standard use of thin layer chromatography (TLC) was further developed when<br />
the lichenological research group in Lund turned to high performance thin layer<br />
chromatography (HPTLC). The result (Arup et al. 1993) is still regularly cited.<br />
The ascus has been a study object within mycology, especially in search of<br />
characters usable for the delimitation of taxa. For phylogenetic analyses in the<br />
Parmeliaceae, a large sample of taxa was examined (Kärnefelt et al. 1992,<br />
Mattsson et al. 1992, Thell et al. 1992, Thell et al. 1995).<br />
During my work with the thesis, I initiated field studies to study changes in the<br />
distribution of different lichens in cooperation with other lichenologist (Arup et al.<br />
1989, Lindblom & Mattsson 1993, Kärnefelt & Mattsson 1989, Mattsson 1988a,<br />
Arup et al 1997).<br />
Later, some field studies were repeated showing a rapid change in the lichen flora<br />
of southern Sweden. Some preliminary results have been published (Lättman et al<br />
2004, Mattsson & Lättman 2004). The analyses are now finished and the results<br />
show a significant movement to the north by some lichens (Lättman et al. 2007).<br />
I have also participated in Arctic expeditions in Siberia in 1994 and Canada in<br />
1999 (Kärnefelt & Mattsson 1995, Mattsson 1996c, Mattsson et al. 2000, Eriksen<br />
et al. 2006).<br />
During the last ten years, I have used molecular methods, mainly in cooperation<br />
with different groups (Articus et al 2002, 2004, Grube et al 1999, Mattsson &<br />
Articus 2004, Mattsson & Wedin 1998, 1999, Mattsson et al. 2004, Wedin et al.<br />
1999, Arup et al. 2006, Crespo et al 2007).<br />
As a taxonomist, I have had to deal with nomenclatural problems and the<br />
methods used are similar to the methods used within history, law and linguistics<br />
resulting in publications presenting new taxa (Mattsson 1993b, Mattson & Lai<br />
1993), about typification (Mattsson 1994a), on theoretical discussions on<br />
taxonomic concepts (Mattsson 1987, Mattsson & Lumbsch 1989, Heidmarsson et<br />
al. 1997, Mattsson 1997).<br />
I have worked as curator of the Botanical Museum at Uppsala University for five<br />
years and produced an exsiccate (Mattsson 1999) at the Natural History Museum<br />
in Stockholm.<br />
I have participated in an internet project (Mattsson 1996a) and in the production<br />
of red lists of lichens. (Floravårdskommitten för lavar 1987, Aronsson et al. 1995,<br />
Mattsson 1995). Some papers have been written in a more popular form<br />
(Mattsson 1996b) or as reviews (Mattsson 1988b).<br />
RESEARCH FOCUS<br />
MAIN PROJECT: ENVIRONMENTAL DECISION MAKING AROUND THE BALTIC SEA<br />
The main scientific project that I am currently leading is attempting to identify<br />
how scientific results are used at different levels in public administration and how<br />
different actors including politicians, administrators, journalists, entrepreneurs,<br />
and representatives of NGOs experience their participation in the decision-making<br />
process with regard to environmental issues. This is a joint project and includes<br />
myself as a systematic botanist with a background in local government,<br />
counseling and teaching, and two scientists with backgrounds in ecology (Mikael<br />
Lönn) and political science (Björn Hassler). Interviews with politicians,<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
41(61)
Bilaga E<br />
administrators, representatives of NGOs, managers of companies etc. help us to<br />
identify the obstacles that hinder the spread of scientific results to the public. The<br />
project is part of the strategic development of environmental science at Södertörn<br />
University College and has funds of about SEK 1.5 million from the Baltic Sea<br />
Foundation. It is integrated into the academic programmes for biology and<br />
environmental science students and incorporates twenty field workers carrying out<br />
ecological studies, interviews, and case studies with regard to decision-making.<br />
LICHENS ON THE MOVE: VELOCITY 5 KM PER ANNUM DUE TO GLOBAL WARMING<br />
The aim of this project is the further development of methods for assessing the<br />
velocity (speed and direction) of the movement of lichens in Sweden due to the<br />
effects of global warming. It focuses on biodiversity with special emphasis on the<br />
dynamics of short-term and long-term responses of epiphytic lichens to global<br />
warming together with their interaction with substrates.<br />
THE PHYLOGENY OF THE PARMELIACEAE<br />
Finally, I am continuing a taxonomic project I started as a doctoral student with<br />
the aim of identifying the monophyletic groups within the family Parmeliaceae,<br />
solving taxonomic problems within these groups and identifying the closest<br />
relatives to the family. I am doing this in collaboration with a large number of<br />
lichenologists around the world.<br />
PARTICIPATION IN SCIENTIFIC CONGRESSES AND SYMPOSIA;<br />
1986 Lichenology in the eighties (IAL1), Münster, Germany;<br />
poster.<br />
1987 XIV International Botanical Congress, Berlin, Germany;<br />
talk.<br />
1990 4 International Mycological Congress, Regensburg,<br />
Germany; talk.<br />
1992 Lichenology in the nineties, IAL 2, Båstad, Sweden;<br />
organising committee, talk, poster,<br />
1993 XV International Botanical Congress, Yokohama, Japan;<br />
talk.<br />
1995 Plantae Europa, Hyèrés, France.<br />
1996 IAL3, Salzburg, Austria; talk, poster.<br />
1998 Taxonomy, Evolution and Classification of Lichens and<br />
Related Fungi, London; talk.<br />
1998 Progress in Molecular Studies of Lichens in Graz, Austria;<br />
talk.<br />
1999 XVI International Botanical Congress, St. Louis, USA. talk.<br />
2002 7 International Mycological Congress, Oslo, Norway.<br />
2004 IAL5, Tartu, Estonia; poster.<br />
2005 XVII International Botanical Congress, Vienna, Austria;<br />
posters.<br />
2006 8 International Mycological Congress, Cairns, Australia;<br />
posters.<br />
VISITS AT FOREIGN INSTITUTES;<br />
1986 Universities in Bayreuth, Essen, Frankfurt and Marburg;<br />
seminars, lab work, herbarium studies.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
42(61)
Bilaga E<br />
1987 Universities in Durham, North Carolina; Boulder, Colorado;<br />
Fairbanks, Alaska; Vancouver; British Columbia; London,<br />
Ontario. Smithsonian Institution Washington D.C. and<br />
National Museum, Ottawa; lab work, herbarium studies.<br />
1989 University in Helsinki; herbarium studies.<br />
1990 Universities in Essen och Düsseldorf; seminars, lab work;<br />
herbarium studies.<br />
1990, 1991 Natural History Museum and Linnean Society of London;<br />
herbarium studies.<br />
1993 Universities in Essen och Düsseldorf; seminars, lab work,<br />
herbarium studies.<br />
1994 University in Helsinki; herbarium studies.<br />
1995 Botanische Staatsamlung München; seminars, lab work,<br />
herbarium studies.<br />
1997,1997 Natural History Museum, London; DNA-studies.<br />
1998 University of Vienna; herbarium studies.<br />
2005 Field Museum, Chicago; seminars.<br />
2005 University of Tartu; seminars.<br />
2006 University of Tartu; seminars.<br />
2006 University Complutense de Madrid; seminars.<br />
FIELD WORK OUTSIDE SCANDINAVIA<br />
1987 North America<br />
1989 Finland and Estonia<br />
1990 Kola Peninsula<br />
1992 Italy and Slovenia<br />
1994 Sibiria (Tundra Ecology -94)<br />
1996 South Afrika and Venezuela<br />
1999 Canada (Tundra North West 99) and USA.<br />
2004, 2005, 2006 Estonia<br />
2006 Australia<br />
EDUCATION<br />
1985 M.Sc., Stockholm University (Biology, Chemistry)<br />
1983 B.Sc., Stockholm University (Biology, Chemistry,<br />
Mathematics, Philosophy)<br />
1976 M.A. in Social and behavioural sciences – Swedish<br />
qualification for social workers (Psychology, Counselling,<br />
Law, Sociology).<br />
GRANTS<br />
Baltic Sea Foundation: Lokal miljöförvaltning – ekologiska och samhälleliga<br />
system i interaktion. 2005–2007<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
43(61)
Bilaga E<br />
SARA SJÖLING (DOCENT)<br />
Contact information<br />
School of Life Sciences, Södertörns högskola<br />
141 89 Huddinge, Sweden<br />
Tel: +46 8 608 47 67, Fax: + 46 8 6084510<br />
E-mail: sara.sjoling@sh.se<br />
Degrees<br />
-Associate Professor (Docent) in Microbial Ecology, 2006-03-21, Södertörns<br />
högskola, Sweden<br />
-Ph. D. in 1998-02-19, Biochemistry, Dept. of Biochemistry, Stockholm<br />
University, Sweden<br />
Current Position<br />
Senior Lecturer in Microbial Ecology, Department of Life Sciences, Södertörns<br />
högskola, Feb 2006, 30 % research<br />
Previous positions<br />
Researcher, Fo.ass. (independent funding, Wenner-Gren fellow) Microbial<br />
Ecology, Södertörns högskola, Sweden 2003.04.01-2005.12.31<br />
PostDoc (Wenner-Gren fellow) Södertörns högskola, Sweden 2001-2003.03.31<br />
PostDoc (Wenner-Gren fellow) Microbial ecology, University College London,<br />
UK, 1999-2001<br />
Research Fellow, independent funding from Sida, Aquatic Ecology, Zoology<br />
Dept., Stockholm University, Sweden March 1998-Dec 1998<br />
Ph. D. student, Department of Biochemistry, Stockholm University, Sweden<br />
1992-1998<br />
Supervised and supported Ph.D. students<br />
Petter Thureborn, Life Sciences, Södertörns högskola and Stockholm Univ from<br />
March 2008 (co-superv with Prof Sjöberg, Stockholm Univ), Östersjöstiftelsen<br />
funded.<br />
Johan Näslund, PhD stud (co-supervised with Jonas Gunnarsson and Prof. Nils<br />
Kautsky , Systems Ecology, Stockholm University)<br />
Fredrik Nordkvist, M. Sc., from Oct 2008 (co-supervised in ‘Lärarlyftet’, headsupervisor<br />
Volker Brüchert, Dept. of Geology and Geochemistry, Stockholm<br />
University)<br />
Fredrik Hårdeman, Södertörns högskola and KI, Exploring the metagenome of<br />
the Baltic Sea sediments, completed PhD in May 2008. Östersjöstiftelsen<br />
funded.<br />
Anna Edlund, SLU and Södertörns högskola (co-supervised, head supervisor J.<br />
Jansson, SLU), The Microbial diversity in the Baltic Sea sediments. completed<br />
PhD in May 2007. Östersjöstiftelsen funded.<br />
Supervised and supported PostDocs<br />
Dr. Karin Hjort, from Jan 2009, EU-Metaexplore<br />
PostDoc, position available, from 2010, EU-Metaexplore<br />
Dr. Maria Bergström, Oct 2003- April 2005, EU-Metacontrol<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
44(61)
Bilaga E<br />
15 additional supervised Magister or Master students and Postdoc students at<br />
University College London, UK and Södertörns högskola.<br />
External PhD examination (including Fil. Lic):<br />
Simina Ph D in Botany, Dept. of Botany, Stockholm University, October 2009.<br />
Sware Semesi, Ph D in Botany, Dept. of Botany, Stockholm University, May<br />
2009.<br />
Petra Souter, Ph D in Ecology, Södertörns högskola and Stockholm University, June<br />
2007.<br />
Johan Eklund, Fil. Lic. Dept. of Systems Ecology, Stockholm University, 3 June,<br />
2005<br />
Karolina Bauer, Opponent, Fil. Lic. Dept. of Botany, Stockholm University, 4 June,<br />
2004<br />
Cecilia Jernberg, Halftime PhD-seminar, Microbial Ecology, KI, 2003<br />
Examination of additional 10 ( M.Sc. or Magister), mostly at Södertörns<br />
högskola in Biology and Development and international collaboration, but also<br />
University College London, UK.<br />
Professional experience, incl. popular communication (selected)<br />
CURRENT RESEARCH COLLABORATORS<br />
Prof. D. Cowan, Director of the Institute of Microbial Biotechnology and<br />
Metagenomics, Head of Dept of Biotechnology, Univ. Western Cape, Cape<br />
Town, South Africa. Sida-South Africa project, includes research and student<br />
exchange.<br />
EU-project Metacontrol: Prof. D. Van Elsas, Groningen Univ., NL; Prof. P.<br />
Simonet, Centre National de la Recherche Scientifique, Paris, FR; Prof. C.<br />
Smalla, Biologische Bundesanstalt, DE; Prof. M. Bailey, NERC, Oxford, UK;<br />
Prof. T. Vogel, Univ. Claude Bernard Lyon, Prof. J. Jansson, SLU, Swe.<br />
Deputy Director R. Johnstone, Univ. of Queensland, Australia. Marine microbial<br />
diversity and environmental sciences, collaborating Ph. D. students and visits<br />
from UQ to Sh.<br />
Dr. S. Mohammed, Inst. of Marine Sci., Univ. of Dar es Salaam, Tanzania; F.<br />
Saunders , Life sciences, Södertörns Högskola, Prof. B. Lundén, Physcical<br />
Geography/Remote sensing, Stockholm University, with Community Based<br />
Natural Resource Management analyses of mangrove use, and Dr. T. Lyimo in<br />
previously funded Sida project on Microbial dynamics of Mangroves with focus<br />
on the impact of deforestation.<br />
Prof. J. Jansson, , Lawrence Berkeley Laboratories, Univ of California, US,<br />
previously Swedish Univ. of Agricultural Sciences, Uppsala. Presently at L<br />
Berkely Labs, US. EU project-Metacontrol (metagenomics) and<br />
Östersjöstiftelsen projects, Microbial diversity of Baltic Sea sediments, two<br />
PhD students studying 1) Metagenomics 2) Effect of pollution.<br />
Dr. J. Gunnarsson, Systems Ecology, Stockholm University. Marine microbial<br />
diversity and ecotoxicology (effect of pollution; antibiotics), one shared Ph. D<br />
student (Johan Näslund).<br />
Prof. BM Sjöberg and Dr A Poole, Dept of Mol Biol and Functional genomics,<br />
Stockholm University, one shared Ph D student, from March 2008.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
45(61)
Bilaga E<br />
Prof. M. Björk, Dept of Botany, Stockholm University and University of Dar Es<br />
Salaam, Sida-Bilateral Marine Sciences Programme, Sweden-Tanzania, 5<br />
years, pending, M. Sc and Ph.D exchange.<br />
Prof. Volker Bruchert, Dept. Geology and Geochemistry, Stockholm University,<br />
1 co-supervised graduate student, M. Sc from Oct 2008.<br />
COLLABORATING ORGANIZATIONS/COMPANIES IN EU-METAEXPLORE 2009-2014:<br />
Rijksuniversiteit Groningen, Netherlands<br />
University of Copenhagen, Denmark<br />
University of Warwick, United Kingdom<br />
Wageningen Universiteit, Netherlands<br />
Ecole Centrale de Lyon, France<br />
Libragen, biotech company, France<br />
University of Bielefeld, Germany<br />
Julius Kuhn Institut, Braunschweig Germany<br />
Katholieke Universiteit Leuven, Belgium<br />
Valtion Teknillinen tutkimuskeskus, Finland<br />
Universite Catholique Louvain, Belgium<br />
University of Insubria, Italy<br />
Lawrence Berkeley Laboratories, California, US<br />
University of Ljubljana, Slovenia<br />
University of La Plata, Argentina<br />
Bio Detection Systems (SME), Netherlands<br />
Whitby Seafoods Ltd (SME), United Kingdom<br />
VISITING SCIENTIST<br />
Applied Microbiology Unit, Dept. of Botany, University of Dar Es Salaam, Oct<br />
2001, 2005, 2008, 2009, 2010.<br />
Department of Zoology, University of Dar Es Salaam, 2008, 2009, 2010.<br />
Department of Biotechnology, Advanced Centre for Applied Microbiology, Western<br />
Cape University, South Africa, Dec 2002, Dec 2006, Sept 2008<br />
Postdoc at Applied Microbiology Unit, Dept. of Biochemistry and Molecular biology,<br />
University College London, UK 1999-2001<br />
Lehrstuhl fur mikrobiologie, Technische Universität Munchen, Germany, at Prof.<br />
Michael Wagners lab., Jan 1999<br />
Department of Biochemistry, Purdue University, West Lafayette, Indiana, USA, at<br />
Professor Henry Weiners lab., Feb-Apr 1995<br />
Institute of Marine Sciences, Univ. of Dar Es Salaam, Tanzania, once or twice a<br />
year since 1992-2009.<br />
ADDITIONAL PROOF OF COMPETENCE<br />
68 International Conference presentations as oral or poster<br />
17 Talks at international meetings<br />
REVIEWING FOR INTERNATIONAL JOURNALS:<br />
Journal of Applied Microbiology, 2007, 2008, 2010<br />
Letters in Applied Microbiology, 2007, 2008<br />
FEBS Letters, 1999<br />
FEMS Microbial Ecology, 2001, 2003,<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
46(61)
Bilaga E<br />
The Western Indian Ocean Journal of Marine Sciences, 2005, 2009, 2010.<br />
Extremophiles, 2007<br />
World Journal of Microbiology and Biotechnology, 2007<br />
J. Bacteriology, 2007<br />
Estuarine Coastal Shelf Series, 2006<br />
Environmental Management, 2009<br />
Environmental Mibi, 2008.<br />
Microbial Cell Factories, 2008<br />
EXTERNAL EXAMINING APPOINTMENTS:<br />
National Science Foundation, US, Antarctic grant proposals 2005-2007<br />
Sida/SAREC, evaluation of grant proposals, 2005-2008<br />
The National Research Foundation, South Africa, rating of performance of<br />
researchers, 2003, 2007<br />
Editorial Board for The Scientific World Journal (electronic) in Marine<br />
Microbiology since April 2005<br />
ADMINISTRATIVE ASSIGNMENTS<br />
Currently member of the following Boards:<br />
-The Faculty of Natural Sciences, Södertörns högskola, since July 2004<br />
-The Internationalization council, Södertörns högskola since Jan 2004<br />
-The Board of the Graduate School of Molecular and Biological Science, Life<br />
Sciences, Södertörns högskola, since Feb 2006<br />
-The Board of Discipline, Södertörns högskola, 2005-2009<br />
-The Board of Molecular Science Programme, Life Sciences, Södertörns högskola,<br />
since Oct 2006-Oct 2009<br />
Member of the Board of Biology education at Södertörns högskola from Jan 2004-<br />
2006<br />
-External evaluator of procedures of Minor Field Study board Södertörns<br />
högskola 2004<br />
-External evaluator for OECD on consensus document involving<br />
Acidothiobacillus 2003<br />
-Writing the Annual Report 2003 of Natural Sciences together with the Dean of<br />
Faculty prof. L. Jonsson, Södertörns högskola<br />
-Risk assessment of micro-organisms and GMOs, Södertörns högskola, 2001<br />
-Involved in the development of a new M. Sc programme in Molecular Ecology and<br />
in Biosciences at Life Sciences, Södertörns högskola, 2007, 2008.<br />
Seminars for the public: Södertörns högskola: Folk Universitetet: 10th April,<br />
2003, 22 th Sept 2003, April 27, 2005, Study visits by Gymnasieskolor 1h<br />
lecture on Microbial ecology, 2006-2009.<br />
Speech Writer for the UN Working Group of Indigenous Peoples, 2000-2001<br />
Associate Member of IMBM institute, Institute of Metagenomics and<br />
Biotechnology, University of theWestern Cape, South Africa.<br />
Member of the Western Indian Ocean Marine Science Association<br />
Pedagogic qualifications available, upon request<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
47(61)
Bilaga E<br />
GRANTS<br />
RESEARCH MANAGEMENT<br />
2009-2014 PI, SWE partner in EU-project Metaexplore 222625, 17 partners,<br />
Co-ordinator Prof. D. Van Elsas, NL.<br />
2009-2011 Co-partner, MASMA Grant (Western Indian Ocean Marine Science<br />
Association), Ecological and sociological study of Cholera in the<br />
WIO region. 9 partners, co-ordinator Dr. C. Lugomela, University<br />
of Dar es Slaaam, TZ.<br />
2008-2010 co-PI of Baltic Sea Foundation project “Anaerobic ammonia<br />
oxidation (anammox): a proposed missing piece in the Baltic<br />
Sea nitrogen cycle” with Prof. BM Sjöberg and A Poole at<br />
Stockholm Univ. 1 PhD<br />
2004- 2007 PI of Sida/NRF project SRP 2003-043 “South African estuarine<br />
microbial species diversity”<br />
2002- 2007 co-PI of Östersjöstiftelsen proj. 566/42/02:7 “Microbial<br />
biodiversity in Baltic Sea sediment”<br />
2002-2007 PI of Carl Tryggers Foundation project CTS 01:305<br />
“Metagenomic cloning of novel enzyme genes from<br />
environmental bacteria”<br />
2003- 2006 co-partner in EU project Metacontrol QLK3CT200202068 “Soil<br />
metagenomics to identify novel mechanisms of antagonism and<br />
antifungal activity fro the improved control of phytopathogens”.<br />
Co-ordinator D. Van Elsas, Groningen Univ, NL.<br />
1999-2006 PI of Wenner-Gren Foundations project “ Metagenomic cloning<br />
of novel enzyme genes from marine environments”<br />
2002-2005 PI of Sida/Sarec project SWE 2001 413 “Significance of<br />
microbial diversity for mangrove nutrient cycling-impact of<br />
deforestation”<br />
1994-1996 PI of Sida/Sarec project SWE94-159 “Impact of commercial<br />
seaweed farming on microbial sediment communities”<br />
COMPETITIVE GRANTS, OTHER THAN THOSE MENTIONED ABOVE<br />
/FELLOWSHIPS/TRAVEL STIPENDS<br />
2008 Östersjöstiftelsen, travel grant<br />
2008 VR workshop in Polar Sciences<br />
2006 Östersjöstiftelsen, travel grant<br />
2002 Carl Tryggers Foundation research grant<br />
Sida-NRF planning grant for research collaboration<br />
2000 Royal Society Award UK<br />
2000 Wellcome Trust Travel Award UK<br />
2000 Grad. School Travel fellowship UK<br />
1999 Wenner-Gren Foundations long term fellowship, 5 years<br />
1999 STINT/NFR postdoctoral fellowship<br />
1999 DAAD research collaboration grant<br />
1999 FEBS-long term fellowship<br />
1998 Helge Axsons Johnsons Stiftelse<br />
1998 NFR (VR) travel stipend<br />
1997 European Science Research Foundation travel stipend<br />
1996 CF Liljevalchs J:ors resestipendie<br />
1995 Sverige-Amerika Stiftelsens kontant stipendium<br />
1995 Lawskis resestipendie<br />
1995 FEBS travelling grant<br />
1994 Wallenbergs resestipendieand<br />
1994 Ekströms donations stipendie<br />
1993 European Science Research Foundation travel stipend<br />
1993 C F Liljevalchs J:ors resestipendie<br />
1993 Helge Axsons Johnsons Stiftelse<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
48(61)
Bilaga E<br />
MARIA BERGMAN (FIL.DR)<br />
Contact information<br />
Maria Bergman<br />
Dept. of Life Sciences, Södertörn University<br />
S-141 89 Huddinge, Sweden<br />
E-mail maria.bergman@sh.se<br />
Titles<br />
Filosofie doktorsexamen inom ämnesområdet kulturgeografi 3 maj 1999,<br />
Stockholms universitet.<br />
Current positions<br />
Högskoleadjunkt i kulturgeografi, Södertörns högskola 2005-01-31-<br />
Ledamot av den naturvetenskapliga fakultetsnämnden vid institutionen för<br />
Livsvetenskaper, Södertörns högskola, 2008-01-01 –<br />
Previous positions<br />
Vikarierande lektor 70 % Södertörns högskola 2004-2005<br />
Doktorandtjänst 100 %, Stockholms universitet Kulturgeografiska institutionen<br />
1995-01-01 – 1998-12-31<br />
Amanuens 50 %, Stockholms universitet, Kulturgeografiska institutionen<br />
1993-08-01-1994-12-31<br />
Professional experience, incl. popular communication (selected)<br />
UTBILDNINGSADMINISTRATION<br />
Delat programansvarig för Utveckling och internationellt samarbete, Södertörns<br />
högskola 2006-03-01 – 2006-06-30<br />
Övergripande ansvar för distansutbildningar vid institutionen för Livsvetenskaper,<br />
Södertörns högskola 2006-01-01 – 2006-06-30<br />
Ledamot av institutionsstyrelsen vid institutionen för Livsvetenskaper, Södertörns<br />
högskola.<br />
2007-01-01 – 2007-12-31<br />
FORSKNINGSADMINISTRATION<br />
Projektledare för forskningsprojektet ”Funktionsomvandling av hamnområden och<br />
andra kustnära industriområden ur ett hållbarhetsperspektiv”, finansierat av<br />
Formas 2006-2010.<br />
SAMVERKAN MED ÖVRIGA SAMHÄLLET:<br />
Medförfattare till fyra geografiböcker för högstadiet. Se publikationsförteckning.<br />
Uppdrag att under hösten 2004 skriva en bok om sjöfartens kulturmiljöer i<br />
samband med Kulturhusens dag år 2005 som hade sjöfarten som tema detta år.<br />
Se publikationsförteckning.<br />
Bidragit med uppgifter till ett förberedande arbete för en ev.<br />
byggnadsminnesförklaring av delar av den inre hamnmiljön i Visby, våren 2007.<br />
”Holmen i Visby” Kulturhistorisk utredning 2007.<br />
http://www.lansmuseetgotland.se/1912<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
49(61)
Bilaga E<br />
Intervjuad i samband med arbetet om Sveriges kommersiella hamnar och om<br />
förbunden som arbetet med deras utveckling 1906-2006. Hammargren Risfelt,<br />
Anna (2006): Från lastageplats till logistikcentrum. Förbundet Sveriges Hamnar,<br />
Stockholm. ISBN: 91-631-9246-2, 978-91-631-9246-3<br />
Ansvarig för kurs i ekonomisk geografi vid Folkuniversitetet höstterminen 2005.<br />
RECENSIONER:<br />
Historisk kystkultur: En ressource i nutiden redigerad av Sören Möller och Mette<br />
Guldberg recenserad i Bebyggelsehistorisk tidskrift nr 50, 2006.<br />
Örlogsvarvet av Urve Lepasoon. Bebyggelsehistorisk tidskrift nr 53 2007<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
50(61)
Bilaga E<br />
TOMAS BOLLNER (FIL.DR)<br />
Contact information<br />
Tomas Bollner<br />
Dept. of Life Sciences, Södertörn University<br />
S-141 89 Huddinge, Sweden<br />
Tel +46 08 511 770 68<br />
E-mail tomas.bollner@sh.se<br />
Titles<br />
PhD. D. June 1993, Stockholm University<br />
Current positions<br />
Lecturer at Södertörn University College from November 1999.<br />
Previous positions<br />
Postdoctoral fellow funded by SERC Invertebrate Neuroscience Initiative at the<br />
Departments of Biology and Biochemistry Royal Holloway, University of London<br />
1992-1993<br />
Part time lecturer in zoology 1993-95 Stockholm University<br />
Post doctoral research assistant funded by the BBSRC at School of Biological<br />
Sciences Royal Holloway University of London 1995 - March 1998<br />
During 1997-1999 I have given several courses in zoology at Stockholm<br />
University.<br />
Professional experience, incl. popular communication (selected)<br />
Research assistant in the project "Oikopleura and Branchiostoma as models for<br />
nervous and endocrine regulation in vertebrates". 1986-87 Stockholm University<br />
Teaching assistant in zoology 1986-1989 (practicals and lectures). Stockholm<br />
University<br />
Education<br />
Högskole-examen in Biology (B.Sc. With Honours.) 1984, Stockholm University<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
51(61)
Bilaga E<br />
PATRIK DINNÉTZ (FIL.DR)<br />
Contact information<br />
Patrik Dinnétz<br />
Dept. of Life Sciences, Södertörn University<br />
S-141 89 Huddinge, Sweden<br />
Tel: 08 - 6084512<br />
E-mail dinnetzp@sh.se<br />
Titles<br />
Fil Dr. Stockholms Universitet 1996, Department of Botany,<br />
(Thesis title: Cytoplasmic male sterility and population dynamics in Plantago<br />
maritima.)<br />
Current positions<br />
Högskolelektor Södertörns Högskola 2008 02 –<br />
Previous positions<br />
Post - doc. Sept. 95 - Sept. 97 University of Calgary, Department of Biological<br />
sciences, Division of ecology. Host: Prof. Lawrence Harder<br />
1997 11 – 1997 12 Lektor Stockholms Universitet<br />
1998 02 – 1998 11 Lektor Stockholms Universitet<br />
1999 01 – 1999 03 Lektor Stockholms Universitet<br />
1999 05 – 1999 07 Lektor Stockholms Universitet<br />
1999 08 – 2005 03 Lektor Högskolan i Kalmar<br />
2001 07 – 2001 12 Lektor Uppsala Universitet (50% I kombination med 50% vid<br />
Högskolan i Kalmar)<br />
2005 07 – 2008 01 Lektor Högskolan I Kalmar<br />
Supervision of PhD students<br />
Biträdande handledare för:<br />
Anna Jakobsson Stockholms Universitet, Examen 20030520.<br />
Avhandlingens titel: Causes and consequences of plant distribution and<br />
abundance in fragmented habitats.<br />
Satu Ramula Södertörns Högskola, Examen 20060401<br />
Avhandlingens titel: Population viability analysis for plants: practical<br />
recommendations and applications. Licentiate 20040513. Avhandlingens<br />
titel: Population viability analysis in conservation biology for plants:<br />
optimizing work effort and costs.<br />
Martin Cravener Södertörns högskola.<br />
Tiina Vinter Södertörns högskola.<br />
Professional experience, incl. popular communication (selected)<br />
AKADEMISKA UPPDRAG<br />
Ordinarie ledamot av institutionsstyrlese och fakultetsnämd vid Stockholms<br />
Universitet<br />
Ordförande för den ekologiska ämnesgruppen vid Kalmar högskola 2003 - 2006<br />
ALLMÄNA UPPDRAG<br />
Medlem i referensgruppen för förvaltningen av Tullgarns naturreservat 1989 –<br />
1994. Gruppen bestod av Länsstyrelserna i Stockholm och Sörmlands län, Assi –<br />
Domän samt Stockholms universitet.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
52(61)
Bilaga E<br />
Refferensperson för Åtgärdsprogrammet för skaftslamkrypa (Läsntyrelsen i<br />
Kronobergs län)<br />
Utredare i Fjälmistra (Biodiversitet i fjällen)<br />
Guidningar av allmänheten i Botaniska institutionen vid Stockholms universitets<br />
växthus<br />
Ansvarig för Botaniska Institutionens vid Stockhlms universitets deltagande i<br />
vetenskapsfestivalen inom ramen för kulturhuvudstadsåret 18-26 april 1998.<br />
EDUCATION<br />
Fil. Kand. Stockholms Universitet 1991.<br />
GRANTS<br />
Populationsdynamik hos en sällsynt art; Saxifraga cotyledon: von Beskows fond<br />
1992 (8000:-), Oscar och Lili Lamms fond 1993 (11000:-), WWF 1994-1996<br />
(120000:-)<br />
Population viability analysis under time and money restraints: tillsammans med<br />
Kari Lehtilä (Södertörns Högskola, Huvudsökande), Östersjöstiftelsen 2002 01 01<br />
– 2004 12 31 (1800000:-) Högskolan i Kalmar (120000:-)<br />
The use of population viability analyses in conservation management of Baltic Sea<br />
area: tillsammans med Kari Lehtilä (Södertörns högskola, Huvudsökande) och<br />
Elfar Loftsson (Södertörns högskola) Östersjöstiftelsen 2005 01 01 – 2006 12 31<br />
(2200000:-)<br />
Landscape structure, patterns of biodiversity and conservation strategies in the<br />
Baltic Sea region: tillsammans med Kari Lehtilä (Södertörns högskola,<br />
Huvudsökande) 2008 01 01 – 2010 12 31 (250000:-)<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
53(61)
Bilaga E<br />
VESA-MATTI LOISKE (FIL.DR)<br />
Contact information<br />
Vesa-Matti Loiske<br />
Dept. of Life Sciences, Södertörn University<br />
S-141 89 Huddinge, Sweden<br />
E-mail vesa-matti.loiske@sh.se<br />
Title<br />
1995: PhD in Human Geography at Stockholm University: The Village that<br />
Vanished. The roots of erosion in a Tanzanian Village. Supervised by Ulf Sporrong.<br />
Current positions<br />
2006- Lektor (Assistant Professor) at Södertörns Högskola. 20 % research time<br />
1997- Head of the educational programme “Development and International<br />
Cooperation”<br />
2000- Director of Coastal Management Research Center<br />
Previous positions<br />
2001-2004 Head of the educational programme “Environment and Devopment”<br />
1987- 1997 <strong>Forsknings</strong>assistent (Research Assistant), Doktorand (PhDstudent),<br />
Forskare (Researcher) at the Department of Human<br />
Geography, Stockholm University<br />
1982 Parental leave<br />
Supervision of PhD students<br />
Fred Saunders, doktorand i kulturgeografi.<br />
Professional experience, incl. popular communication (selected)<br />
SPECIAL ASSIGNMENTS<br />
1998-2000 Member of the faculty board<br />
2000-2007 Boardmemeber of the grant giving Programme Committé of the<br />
“Marine Science for Management” regional programme funded by Sida/Sarec<br />
COOPERATION WITH POSTDOCS<br />
2006-2007 Lowe Börjesson<br />
EDUCATION<br />
1995-1997 Post Doc in Babati, Tanzania<br />
1985 Fil Kand (BA)<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
54(61)
Bilaga E<br />
MONA PETERSSON (FIL.DR)<br />
Contact information<br />
Mona Petersson<br />
Dept. of Life Sciences, Södertörn University<br />
S-141 89 Huddinge, Sweden<br />
E-mail mona.petersson@sh.se<br />
Title<br />
2001. Doctor of Philosophy, Physical Geography, Uppsala University<br />
Current positions<br />
2002-2010 Senior lecturer Physical Geography 100%, School of Life Sciences,<br />
Södertörn University Huddinge (October 2002 to present)<br />
2004-2010 Board member, Education and Research Faculty Board for Natural<br />
Sciences, Södertörn University (January 2004 to present)<br />
2009-2010 Deputy teacher representative, Disciplinary board at Södertörn<br />
University<br />
Previous positions<br />
2002-2010 Senior lecturer Physical Geography 100%, School of Life Sciences,<br />
Södertörn University Huddinge (October 2002 to present)<br />
2004-2010 Board member, Education and Research Faculty Board for Natural<br />
Sciences, Södertörn University (January 2004 to present)<br />
2009-2010 Deputy teacher representative, Disciplinary board at Södertörn<br />
University<br />
2005-2009 Director of the Geography education program, School of Life<br />
Sciences, Södertörn University, Huddinge (shared responsibility<br />
(50%) 2005, and 100% from April 2006 –March 2009)<br />
2008-2009 Board member, the Teacher Graduate School of Climate<br />
Development and Water Resources, Södertörn University and<br />
Stockholm University in cooperation.<br />
2003-2006 Board member, education programme in Environmental Science at<br />
Södertörn University.<br />
2001-2002 University lecturer 100%, Dept. of Physical Geography and<br />
Quaternary Geology, Stockholm (July 2001 to September 2002)<br />
2001 Temporary appointment, modifying illustrations using Adobe<br />
Illustrator, for Heikki Seppä, Quaternary Geology, Uppsala<br />
2000-2001 Temporary appointment, Teaching - Landscape development, Dalarna<br />
University, Borlänge (autumn 2000, spring 2001)<br />
1999-2001 Temporary appointment, Teaching & assistant work, Earth Sciences,<br />
Uppsala University<br />
2000 Temporary appointment, Air photo interpretation mapping soils,<br />
Geosigma AB<br />
2000 Temporary appointment, Teaching Geography A+ B, Physical<br />
Geography A; planning, and developing new courses at Dalarna<br />
University, Falun<br />
1999 Temporary appointment, wave erosion calculations for EU Project<br />
Lake Turingen, Nykvarn municipality, 37 hours<br />
1993-1998 Postgraduate student position at the Dept. of Earth Sciences,<br />
Physical Geography, Uppsala University including 20% assistant work<br />
(teaching and course administration)<br />
1994-1998 Temporary appointment, Erosion studies, 17 experiments in a water<br />
flume for the company Vattenresurs AB<br />
1994-1996 Board member (postgraduate student) in the Faculty of Science and<br />
Technology, Uppsala University<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
55(61)
Bilaga E<br />
1993 Temporary appointment, Field assistant (4 weeks) at the North Sea<br />
project Interactions between short term physical dynamics and<br />
phytoplankton dynamics in a stratified water column, a cooperation<br />
between PhD Sören Floderus and researchers at NIOZ, the<br />
Netherlands<br />
1990-1993 Temporary appointment, Assistant at the project Fine matter<br />
transport in open coasts (part of the project Large-scale<br />
Environmental Effects and Ecological Processes in Skagerrak-<br />
Kattegatt) supported by the Swedish Environmental Protection<br />
Agency.<br />
1992-1993 Temporary appointment, Assistant teaching, Dept. of Physical<br />
Geography, Uppsala University<br />
Teaching<br />
1992-2009 - Undergraduate<br />
Several years of course directorship, including course development, for various<br />
undergraduate courses (basic and advanced level), and teachers training, within<br />
geography, and physical geography at Uppsala University, Stockholm University,<br />
Södertörn University, and Dalarna University (Falun). My teaching has been<br />
focused on sediment transport, soil erosion, hydrology, oceanography,<br />
climatology, geomorphology, quaternary geology, GIS, and air photo<br />
interpretation; including lecturing, practical exercises and excursions. I have also<br />
had supervision of undergraduate student projects at various levels, as well as<br />
examination of student papers.<br />
2008-2009 – Postgraduate<br />
Assistant supervisor to PhD student Ingela Andersson at the Teacher Graduate<br />
School of Climate Development and Water Resources, Södertörn University and<br />
Stockholm University in cooperation. A graduate school where active high school<br />
teachers can enhance their competence by doing research (80%) within their<br />
subject of teaching.<br />
Professional experience, incl. popular communication (selected)<br />
OTHER ACADEMIC COMMISSIONS<br />
2010-02-05 Member of the evaluation committee for doctoral dissertation in the<br />
subject area Land and Water Resources Engineering by order of KTH<br />
Royal Institute of Technology, respondent Frank William Kizito.<br />
2009 Member of inner reference group revising new course syllabi’s of<br />
geography for compulsory school (all grades) by order of The<br />
Swedish National Agency for Education.<br />
INTERNATIONAL EXCHANGE<br />
Sept. 1997 - Mars 1998 - 6 months stay in the USA. Visiting Professor Cindy Lee,<br />
Marine Science Research Center, State University of New York at Stony<br />
Brook. Financed by scholarship from The American-Scandinavian<br />
foundation.<br />
2005-2008 Course related cooperation with Klaipeda University, Lithuania, and<br />
Kaliningrad University, Russia<br />
Manuscript submitted to the journal of Biogeochemistry, Kluwer academic<br />
publishers, May 2001 (ref: BIOG526)<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
56(61)
Bilaga E<br />
INTERACTION WITH THE SOCIETY/PUBLIC PRESENTATIONS<br />
2005: Lecture about lakes and lake restoration (in swedish) Kunskapsskolan<br />
Fruängen klass 9 och St Botvidsgymnasiet, Naturvetarprogrammet årskurs<br />
1, 2 och 3<br />
2006.03.15: Open lecture about global water resources; hydrologic cycle,<br />
distribution, and water use (in swedish) Vatten – en global resurs? Om<br />
kretslopp, fördelning och nyttjande. A cooperation between Södertörn<br />
University and BUF in Haninge.<br />
2007.05.11: Lecture about the relationship between landscape and history of<br />
Stockholm (in swedish) Stockholms landskap som historiskt dokument.<br />
Lecture at Tyresö castle the 11 th of May 2007 for teachers in history. The<br />
lecture was broadcasted in SVT2 and SVT24 the 31 st of May, and the 13 th<br />
of June 2007.<br />
2007.05.19-20: Hands on activity and presentation related to landscape<br />
dynamics, Landskap i förändring människans och naturens drivkrafter.<br />
Posters, slide show, presentation and "hands on GIS" at Forskning för<br />
folket, Skansen.<br />
2007.09.28: Hands on activity and presentation related to landscape dynamics (in<br />
swedish) / Hur såg det ut där du bor för 5000 år sedan? Posters, slide<br />
show, presentation and "hands on GIS" related to shore displacement in<br />
eastern Sweden. Forskarfredag, Kulturhuset.<br />
2010-02-19: Lecture Virtuellt vatten – vatten som inte syns (in swedish) Frans<br />
Schartaus gymnasieskola, Stockholm, Samhällsvetarprogrammet år 2<br />
CONFERENCES/SYMPOSIUMS (LAST 5 YEARS)<br />
2009 Coping with uncertainty, November 16-17, 2009, Sigtuna (presentation)<br />
2009 Sustainable Cities and Regions: Enabling Visions or Empty Talk? 11-13<br />
March 2009, Örebro University (presentation)<br />
2006 Change and Sustainability in the Baltic Sea Area November 20-21, 2006<br />
(presentation)<br />
2004 "Past & Future" Ten Year Jubilee Conference of the Foundation for BEEGS<br />
(poster)<br />
ASSOCIATION/SOCIETY COMMISSIONS<br />
2006 (spring) Secretary for the Swedish Society of Anthropology and Geography<br />
(SSAG)<br />
1999-2004 Secretary for the Swedish Society of Anthropology and Geography<br />
(SSAG)<br />
1995-1996 Secretary for the Geographical Association, Uppsala<br />
1995-1996 Vice President, Geological section of Natural Science student<br />
association, Uppsala<br />
1993-1994 President, Geological section of Natural Science student<br />
association, Uppsala<br />
EXTERNAL FUNDING AND PRESENT RESEARCH<br />
2004 to 2008<br />
Pre-Modern Coastal Environments - Natural Resources, Climate and Society in the<br />
Baltic Area before 1800 – a Study in Environmental History, financed by The<br />
Foundation for Baltic and East European Studies. An interdisciplinary cooperation<br />
between researchers within the field of human- and physical geography, history,<br />
and archaeology. My contribution to the project was to study the changing coastal<br />
environments due to shore displacement.<br />
2006 to 2010<br />
Planning for sustainable development. Urban waterfront redevelopment in<br />
Sweden, The Swedish Research Council for Environment, Agricultural Sciences<br />
and Spatial Planning An interdisciplinary cooperation between researchers within<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
57(61)
Bilaga E<br />
the field of human- and physical geography as well as ecotoxicology, Södertörn<br />
University. The project is studying the planning process, and my main focus within<br />
the project is shore protection, and flooding scenarios.<br />
2008 to 2010<br />
Ecosystems as common pool resources, The Foundation for Baltic and East<br />
European Studies. An interdisciplinary cooperation between researchers at<br />
Södertörn University and The Royal Technical University. The project is studying<br />
the implementation process of the European Water Directive, and my main focus<br />
within the project is river basin characters, and scale.<br />
EDUCATION<br />
1992 Bachelor of Science in Earth Sciences, Uppsala University<br />
1987 Technical high school, Katrinelundsgymnasiet, Gothenburg<br />
1985 Driving licence *B***<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
58(61)
Bilaga E<br />
PAULINA RYTKÖNEN (FIL.DR)<br />
Contact information<br />
Paulina Rytkönen<br />
Dept. of Life Sciences, Södertörn University<br />
S-141 89 Huddinge, Sweden<br />
E-mail paulina.rytkonen@sh.se<br />
Title<br />
Filosofie Doktor i Ekonomisk historia.<br />
Current positions<br />
Högskolelektor i Ekonomisk historia och ”Utveckling och internationellt samarbete”<br />
vid Institutionen för Livsvetenskaper på Södertörns Högskola sedan 2004<br />
(tillsvidare anställd) - tjänstledig på deltid mellan oktober 2006 och januari 2008.<br />
Programansvarig för Måltidskunskap sedan 1/1-2010.<br />
Previous positions<br />
Programansvarig för utbildningsprogrammet Utveckling och Internationellt<br />
samarbete mellan oktober 2003 och mars 2006.<br />
Utvecklingsansvarig för distanskurser på Institutionen för Livsvvetenskaper, juli<br />
2004 t o m mars 2006.<br />
Tidigare anställningar på övriga lärosäten<br />
Anställd som forskare på deltid (50%) på ekonomisk historiska institutionen vid<br />
Stockholms Universitet oktober 2006 t o m januari 2008.<br />
Timlärare på ekonomisk historiska institutionen vid Stockholms Universitet på<br />
Kurserna Vinets ekonomiska historia VT07, HT07, VT08, samt Fattiga och Rika<br />
länder, teorier om utveckling och underutveckling HT08, VT09, HT09. Ansvarade<br />
för kursutveckling samt genomförande av kurserna.<br />
Anställd som doktorand vid Ekonomisk historiska institutionen vid Lunds<br />
universitet mellan 1/1-2000 och 30/9 2004. Anställningen finansierades med<br />
externt anslag från Sida/SAREC.<br />
Timlärare i Latinamerikakunskap på Latinamerika-institutet vid Stockholms<br />
Universitet, hösten 1999.<br />
Har undervisat som gästlärare ett antal gånger vid Sveriges Lantbruksuniversitet.<br />
Supervision of PhD students<br />
Doktorander<br />
För närvarande biträdande handledare åt Ursula Hård, 630323-2904.<br />
Projekt: ”Den Nya regionalpolitiken, regionala och lokala arbetsmarknaden samt<br />
kvinnliga strategier till arbete och företagande”<br />
Övriga nivåer<br />
Har handlett ett stort antal examensarbeten, samt B-uppsatser inom varierande<br />
fält.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
59(61)
Bilaga E<br />
Undervisningserfarenhet<br />
Har undervisat mer än 1000 timmar inom ekonomisk historia, nationalekonomi,<br />
företagsekonomi, måltidskunskap, utvecklingsstudier, Latinamerikakunskap,<br />
landsbygdsutveckling, mm. på grundläggande och upp till mastersnivå.<br />
Professional experience, incl. popular communication (selected)<br />
FÖRTROENDEUPPDRAG<br />
Ledamot av SACO/S styrelse sedan 1 mars 2009.<br />
Ledamot av styrelsen för forskarskolan ESDGS (Environmental Sciences and<br />
Development Graduate School) sedan 2009.<br />
EXTERN FORSKNINGSFINANSIERING<br />
KK-stiftelsen 2009-0225: Finansiering av samproduktionsprojektet Wrångebäck<br />
Sweden – en fallstudie för att samla know-how och stärka konkurrenskraften för<br />
producenter av traditionell ost. Övriga anställda i projektet är FD Ivailo Simoff<br />
(post doc i 2 år) och professor Odd Nygård.<br />
Beviljat belopp: 2.200.000 kronor. Skall pågå 1/3-2010 t o m 31/12-2011<br />
Vetenskapsrådet Projektledare Paulina Rytkönen, Bland getter och kor i Europa<br />
– Lokala produktionssystem av mervärdesostar – en komparation. Övriga<br />
anställda i projektet: Professor Karl Gratzer.<br />
Beviljat belopp: 3.625.000 kronor. Pågår<br />
Formas 2007-2036. Projektledare Paulina Rytkönen, Landsbygdsutveckling,<br />
traditionella varor, territorier och lokala produktionssystem på den svenska<br />
landsbygden. Övriga anställda i projektet är Ursula Hård (doktorand), professor<br />
Per Wramner, 20 % finansiering under 3 år.<br />
Beviljat belopp: 2.070.000 kronor Pågår<br />
Sida/Sarec (planeringsanslag): Projektledare Paulina Rytkönen, Farming<br />
among the clouds, the dairy sector in Peru. Övriga deltagare: Örjan Bartholdson.<br />
Beviljat belopp: 75000 kronor. Avslutat<br />
Vetenskapsrådet (2005-2092). Projektledare, Ulf Jonsson.<br />
”From national champions to global leaders, Development of the global dairy<br />
sector”<br />
För egen del 50% av lönen finansiering mellan oktober 2006 och maj 2008.<br />
Avslutat.<br />
Formas (211-206-2246). Projektledare Professor Ulf Jonsson.<br />
“The Soybean chain in contemporary food and globalization”<br />
Finansieringen omfattade främst forskningsresor. Avslutat.<br />
SAREC 2000-2004 – finansiering av mitt doktorandprojekt. Avslutat.<br />
ÖVRIG FORSKNINGSFINANSIERING<br />
Planeringsanslag för samverkansprojekt genom intern utlysning från Södertörns<br />
Högskola och Östersjöstiftelsen. Projektet genererade ovanstående anslag från<br />
KK-stiftelsen.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
60(61)
Bilaga E<br />
Beviljat bidrag: 270,000 kronor. Avslutat.<br />
STIPENDIER<br />
Har under december 2009 blivit tilldelad Stiftelsen Vin och Sprithistoriska stora<br />
stipendium för forskning om svensk vinkonsumtions historia.<br />
RELEVANTA INTERNATIONELLA SAMARBETEN<br />
Medlem av forskningskonsortiet: European Research Group SYAL. Konsortiet<br />
arbetat för att utveckla och sprida teorier och kunskap om Lokalt baserade<br />
produktionssystem. http://gis-syal.agropolis.fr/ Samarbetet omfattar koordinering<br />
av forskning, gemensamma workshops, koordinering av utbildning på grund såväl<br />
som forskningsnivå.<br />
Samarbete med Universidad Autónoma Metropolitana de Mexico, Professor Luis<br />
Arturo Garcia, ansvarig för forskarutbildning i Landsbygdsutveckling. Samarbetet<br />
omfattar gemensamma publikationer (två antologier som befinner sig under<br />
utgivning) samt gemensam forskning inom mejerinäringen.<br />
SAMVERKAN MED OMGIVANDE SAMHÄLLE – URVAL<br />
Jag är projektledare för det nya samproduktionsprojektet: Wrångebäck Sweden –<br />
en fallstudie för att samla know-how och stärka konkurrenskraften för<br />
producenter av traditionell ost. Samverkansparter är Hushållningssällskapet och<br />
Almnäs Bruk AB. Projektet finansieras med medel från KK-Stiftelsen (2009-0225)<br />
och startar officiellt 1 mars 2010.<br />
I februari 2010 höll jag en föreläsning för Rönninge gymnasiums<br />
naturvetenskapliga linje, elever från åk 2 och 3. Föreläsningen handlade om<br />
matens roll i vårt dagliga liv och omgivande samhälle.<br />
I februari 2009 deltog jag som debattör i en panel om samhällsutveckling och<br />
miljöproblem organiserad av Södertörns Högskola. Debatten hölls inför cirka 600<br />
gymnasieelever.<br />
Jag har samarbetat med Kungliga Skogs och Lantbruksakademien med arbetet för<br />
översättning och utgivning av Junius Lucius Columellas antika verk De Re Rustica.<br />
Publikationen kom ut 2009 (se publikationer)<br />
Den 29 september 2008 deltog jag som debattör på ”Forskarfredag” på<br />
kulturhuset, debatten hade titeln ”Genmodifierad mat – hot eller möjlighet”<br />
Den 28 september 2007 deltog jag som debattör på ”Forskarfredag” på<br />
kulturhuset. Debatten handlade om vinets roll i svenska samhället.<br />
Jag har under HT2004, VT2005, HT2005, samt VT2006 deltagit som föreläsare<br />
och informatör på högskolans öppet hus dagar, där populärvetenskapliga<br />
föreläsningar har hållits för allmänheten och gymnasieskolans elever.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
61(61)
Bilaga F<br />
KOMPLETTA PUBLIKATIONSFÖRTECKNINGAR FÖR MÖJLIGA HANDLEDARE<br />
(ANGIVNA I TABELL 1) DE SENASTE 10 ÅREN<br />
KARI LEHTILÄ<br />
PEER-REVIEW-GRANSKADE ARTIKLAR<br />
Strauss, S. Y., Conner, J. K. & Lehtilä, K. 2001. Effects of foliar herbivory by<br />
insects on the fitness of Raphanus raphanistrum: damage can increase<br />
male fitness. American Naturalist 158: 496-504.<br />
Ehrlén, J. & Lehtilä, K. 2002. How perennial are perennial plants? Oikos 98: 308-<br />
322.<br />
Leimu, R., Syrjänen, K., Ehrlén, J. & Lehtilä, K. 2002. Pre-dispersal seed predation<br />
in Primula veris: among-population variation in damage intensity and<br />
selection on flower number. Oecologia 133: 510-516.<br />
Pineda-Krch, M. & Lehtilä, K. 2002. Cell lineage dynamics in stratified shoot apical<br />
meristems. Journal of Theoretical Biology 219: 495-505.<br />
Lehtilä, K. 2003. Precision of herbivore tolerance experiments with imposed and<br />
natural damage. Evolution 57: 677-680.<br />
Pineda-Krch, M. & Lehtilä, K. 2004. Costs and benefits of genetic heterogeneity<br />
within organisms. Journal of Evolutionary Biology 17: 1167-1177.<br />
Pineda-Krch, M. & Lehtilä, K. 2004. Challenging the genetically homogeneous<br />
individual. Journal of Evolutionary Biology 17: 1192-1194.<br />
Ehrlén, J., Syrjänen, K., Leimu, R., Begoña Garcia, M. & Lehtilä, K. 2005. Land<br />
use and population growth of Primula veris: an experimental demographic<br />
approach. Journal of Applied Ecology 42: 317-326.<br />
Ramula, S. & Lehtilä, K. 2005. Importance of correlations among matrix entries in<br />
stochastic models in relation to number of transition matrices. Oikos 111:<br />
9-18.<br />
Ramula, S. & Lehtilä, K. 2005. Matrix dimensionality in demographic analyses of<br />
plants: when to use smaller matrices? Oikos 111: 563-573.<br />
Lehtilä, K. & Ehrlén, J. 2005. Seed size as an indicator of seed quality: a case<br />
study of Primula veris. Acta Oecologica 28: 207-212.<br />
Leimu, R. & Lehtilä, K. 2006. Effects of two types of herbivores on the population<br />
dynamics of a perennial herb. Basic and Applied Ecology 7: 224-235.<br />
Lehtilä, K., Syrjänen, K., Leimu, R., Begoña Garcia, M. & Ehrlén, J. 2006. Habitat<br />
change and demography of Primula veris: identification of management<br />
targets. Conservation Biology 20: 833-843.<br />
Holmén Bränn, K. & Lehtilä, K. 2007. Maternal plant responses to high pollen<br />
loads. International Journal of Plant Sciences 168: 1013-1019.<br />
Lehtilä, K. & Holmén Bränn, K. 2007. Correlated effects of selection for flower size<br />
in Raphanus raphanistrum. Canadian Journal of Botany 85: 160-166.<br />
Boalt, E. & Lehtilä, K. 2007. Tolerance to apical and foliar damage: costs and<br />
mechanisms in Raphanus raphanistrum. Oikos 116: 2071-2081.<br />
Ramula, S., Dinnetz, P. & Lehtilä, K. 2009. Spatial data replacing temporal data in<br />
population viability analyses: an empirical investigation for plants. Basic<br />
and Applied Ecology 10: 401-410.<br />
Boalt, E., Arvanitis, L., Lehtilä, K. & Ehrlén, J. 2010. The association among<br />
herbivory tolerance, ploidy level, and herbivory pressure in Cardamine<br />
pratensis. Evolutionary Ecology (in press).
Bilaga F<br />
BOKKAPITEL<br />
Lehtilä, K. & Boalt, E. 2004. The use and usefulness of artificial herbivory in plantherbivore<br />
studies. Weisser, W. W. & Siemann, E. (eds.), Insects and<br />
Ecosystem Function, pp. 257-275. Springer Verlag, Heidelberg.<br />
Lehtilä, K. & Sundås Larsson, A. 2005. Meristem allocation as a means of<br />
assessing reproductive allocation. Reekie, E. & Bazzaz, F. (eds.),<br />
Reproductive Allocation in Plants. Physiological Ecology Series, Elsevier-<br />
Academic Press, New York.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
2(52)
Bilaga F<br />
HÅKAN OLSÉN<br />
PEER-REVIEW-GRANSKADE ARTIKLAR<br />
Olsén, K.H. 1985*. Chemoattraction between fry of Arctic charr (Salvelinus<br />
alpinus (L.)) studied in a Y-maze fluviarium. Journal of Chemical Ecology<br />
11: 1009-1017. (B25). No. of ref. 14.<br />
Olsén, K.H. & Höglund, L.B. 1985*. Reduction by a surfactant of olfactory<br />
mediated attraction between juveniles of Arctic charr (Salvelinus alpinus<br />
(L.)). Aquatic Toxicology 6: 57-69. (B26.). No. of ref. 23.<br />
Olsén, K.H. 1986a*. Chemoattraction between juveniles of two sympatric stocks<br />
of Arctic charr (Salvelinus alpinus (L.)) and their gene frequency of serum<br />
esterases. Journal of Fish Biology 28: 221-231. (B27). No. of ref. 32.<br />
Olsén, K.H. 1986b*. Emission rate of amino acids and ammonia and their role in<br />
olfactory preference behaviour of juvenile Arctic charr, Salvelinus alpinus<br />
(L.). Journal of Fish Biology 28: 255-265. (B28). No. of ref. 11.<br />
Olsén, K.H. 1986c*. Modification of conspecific chemoattraction in Arctic charr<br />
(Salvelinus alpinus (L.)), by nitrogenous excretory products. Comparative<br />
Biochemistry & Physiology 85A: 77-81. (B29). No. of ref. 9.<br />
Olsén, K.H., Karlsson, L. & Helander, A. 1986*. Food search behaviour in Arctic<br />
charr (Salvelinus alpinus (L.)) induced by food extract and amino acids.<br />
Journal of Chemical Ecology 12: 1987-1998. (B30). No. of ref. 16.<br />
Olsén, K.H. 1987. Chemoattraction of juvenile Arctic charr, Salvelinus alpinus (L.),<br />
to water scented by conspecific intestinal content and urine. Comparative<br />
Biochemistry & Physiology 87A: 641-643. (B31). No. of ref. 21.<br />
Olsén, K.H. 1989. Sibling recognition in juvenile Arctic charr (Salvelinus alpinus<br />
(L.)). Journal of Fish Biology 34: 571-581. (B32). No. of ref. 55<br />
Olsén, H. 1990. Further studies concerning chemoattraction among fry of Arctic<br />
charr (Salvelinus alpinus (L.)) to water conditioned by conspecifics. Journal<br />
of Chemical Ecology 16: 2081-2090. (B33)<br />
Olsén, K.H. & Karlsson, L. 1991. Variation in agonistic behaviour in juveniles of<br />
two Arctic charr, Salvelinus alpinus (L.), populations. Animal Behaviour 41:<br />
171-174. (B34). Ref.<br />
Winberg, S., Nilsson, G. E. & Olsén, K. H. 1991 Social rank and brain levels of<br />
monoamines and monoamine metabolites in arctic charr (Salvelinus<br />
alpinus (L.)). Journal of Comparative Physiology A 168: 241-246. (B35).<br />
No. ref. 76<br />
Winberg, S., Nilsson, G. E. & Olsén, K. H. 1992. Changes in brain serotonergic<br />
activity during hierachic behaviour in Arctic Charr (Salvelinus alpinus) are<br />
socially induced. Journal of Comparative Physiology A 170: 93-99. (B36).<br />
No. ref. 78<br />
Winberg, S., Nilsson, G. E. & Olsén, K. H. 1992. The effect of stress and starvation<br />
on brain serotonin utilization in Arctic charr (Salvelinus alpinus L.). Journal<br />
of Experimental Biology 165: 229-239. (B37). No. of ref. 29.<br />
Winberg, S. & Olsén, K.H. 1992. The influence of rearing conditions on the sibling<br />
odour preference of juvenile Arctic charr (Salvelinus alpinus (L)). Animal<br />
Behaviour 44: 157-164. (B38). No. of. ref. 41.<br />
Folke, C., Olsén, K. H., Winberg, S., Bjerselius, R. & Karlsson, L. 1992.<br />
Differences in rheotactic response and attraction to population-specific<br />
odors in Baltic salmon (Salmo salar L.) parr. Nordic Journal of Freshwater<br />
Research 67:45-51. (B39)<br />
Olsén, K.H. & Liley, N.R. 1993. The significance of olfaction and social cues in milt<br />
availability, sexual hormone status and spawning behaviour of male<br />
rainbow trout (Oncorhynchus mykiss). General and Comparative Endocrinology<br />
89: 107-118. (B40). No. of ref. 61.<br />
Bjerselius, R. & Olsén, K.H. 1993. A study of the olfactory sensitivity of crucian<br />
carp (Carassius carassius) and goldfish (Carassius auratus) to 17 20ß-<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
3(52)
Bilaga F<br />
dihydroxy-4-pregnen-3-one and prostaglandin F 2 . Chemical Senses 18:<br />
427-436. (B41). No. of ref. 30.<br />
Liley, N.R., Olsén, K.H., Foote, C.J. & Van Der Kraak, G.J. 1993. Endocrine<br />
changes associated with spawning behavior in male kokanee salmon<br />
(Oncorhynchus nerka) and the effects of anosmia. Hormones & Behavior<br />
27: 470-487. (B42). No. of ref. 23.<br />
Olsén, K.H. 1993. The development of the olfactory organ of the Arctic charr<br />
Salvelinus alpinus (L.) (Teleostei, Salmonidae). Canadian Journal of<br />
Zoology 71: 1973-1984. (B43). No. of ref. 11<br />
Bjerselius, R., Olsén, K.H. & Zheng, W.B. 1995. Behavioral and endocrinological<br />
response of mature male goldfish to the sex hormone 17 20ß-dihydroxy-4-<br />
pregnen-3-one in the water. Journal of Experimental Biology 198: 747-<br />
754. (B44). No. of ref. 32.<br />
Bjerselius, R., Olsén, K.H. & Zheng, W.B. 1995. Endocrine, gonadal and<br />
behavioral responses of male crucian carp to the hormonal pheromone 17<br />
20ß-dihydroxy-4-pregnen-3-one. Chemical Senses 20: 221-230. (B45).<br />
No. of ref. 23.<br />
Olsén, K.H. & Winberg, S. 1996. Learning and sibling odour preference in juvenile<br />
Arctic char, Salvelinus alpinus. Journal of Chemical Ecology 22: 773-786.<br />
(B46)<br />
Olsén, K.H., Järvi, T. & Löf, A.-C. 1996. Aggressiveness and kinship in brown trout<br />
(Salmo trutta) parr. Behavioral Ecology. 7: 445-450. (B47)<br />
Olsén, K.H. & Järvi, T. 1997. Effects of kinship on aggressiveness and RNA<br />
content in juvenile Arctic charr, Salvelinus alpinus (L.). Journal of Fish<br />
Biology. 51: 422-435. (B48)<br />
Åbjörnsson, K., Wagner, B., Axelsson, A., Bjerselius, R. & Olsén, K. H. 1997.<br />
Responses of Acilius sulcatus (Coleoptera: Dytiscidae) to chemical cues<br />
from perch (Perca fluviatilis) and white aspe (Leucaspius delineatus).<br />
Oecologia. 111: 166-171. (B49)<br />
Olsén, K.H., Järvi, T., Mayer, I. Petterson, E. & Kroon, F. 1998. Spawning<br />
behaviour and sex hormone levels in adult and precocious brown trout<br />
(Salmo trutta L.) males and the effect of anosmia. Chemoecology. 8: 9-<br />
17. (B50)<br />
Olsén, K.H., Lohm, J., Grahn, M. & Langefors, Å. 1998. MHC and kin<br />
discrimination in juvenile Arctic charr, Salvelinus alpinus (L.). Animal<br />
Behaviour. 56: 319-327. (B51)<br />
Olsén, K.H. & Bjerselius, R. 1999. Behaviour and sex hormone levels in brook<br />
charr (Salvelinus fontinalis, Mitchill) males paired with females. Nordic<br />
Journal of Freshwater Research. 74: 121-126. (B52)<br />
Petersson, E., Järvi, T., Olsén, K.H., Mayer, I. & Hedenskog, M. 1999. Male-male<br />
competition and female choice in brown trout (Salmo trutta). Animal<br />
Behaviour. 57: 777-783. (B53)<br />
Olsén, K.H., Bjerselius, R., Petersson, E., Järvi, T., Mayer, I. & Hedenskog, M.<br />
2000. Lack of species specific primer effects of odours from female<br />
Atlantic salmon (Salmo salar L.) and brown trout (Salmo trutta). Oikos.<br />
88: 213-220. (B54)<br />
Carlsson, J., Olsén, K.H., Nilsson, J., Øverli, Ø. & Stabell, O.B. 1999.<br />
Microsatellites reveal fine-scale genetic differentiation in stream living<br />
Brown trout (Salmo trutta L.). Journal of Fish Biology. 55: 1290-1303.<br />
(B55)<br />
Bjerselius, R., Lundstedt-Enkel, K., Mayer, I. & Olsén, K.H. 2001. Male goldfish<br />
reproductive behaviour and physiology are severely affected by exogenous<br />
exposure to 17-estradiol. Aquatic Toxicology. 53: 139-152. (B56)<br />
Andersson, P.L., Berg, A.H., Bjerselius, R., Norrgren, L., Olsén, H., Olsson, P.E.,<br />
Örn, S. & Tysklind, M. 2001. Bioaccumulation of selected PCBs in zebra<br />
fish, three-spined stickleback and Arctic char after three different routes of<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
4(52)
Bilaga F<br />
exposure. Archives of Environmental Contamination and Toxicology. 40:<br />
519-530. (B57)<br />
Saglio, P., Olsén, H. & Bretaud, S. 2001. Behavioral and olfactory responses to<br />
prochloraz, bentazone and nicosulfuron-contaminated flows in goldfish.<br />
Archives of Environmental Contamination and Toxicology. 41: 192-200.<br />
(B58)<br />
Olsén, K.H., Bjerselius, R., Mayer, I. & Kindahl, H. 2001. Both ovarian fluid and<br />
urine have priming effects in mature Atlantic salmon male parr. Journal of<br />
Chemical Ecology. 27 (11): 2337- 2349 (B59)<br />
Olsén, K.H., Johansson, A.-K., Bjerselius, R., Mayer, I. & Kindahl, H. 2002. Mature<br />
Atlantic salmon (Salmo salar) male parr are attracted to ovulated female<br />
urine but not to ovarian fluid. Journal of Chemical Ecology 28 (1): 29 - 40.<br />
(B60)<br />
Olsén, K.H., Grahn, M. & Lohm, J. 2002. Influence of MHC on sibling<br />
discrimination in Arctic charr, Salvelinus alpinus (L.). Journal of Chemical<br />
Ecology 28 (4), 783 - 795. (B61)<br />
Moore, A., Olsén, K. H., Lower, N. & Kindahl, H. 2002. The role of F-series<br />
prostaglandins as reproductive priming pheromones in the brown trout<br />
(Salmo trutta L.). Journal of Fish Biology 60(3), 613-624. (B62)<br />
Greenberg, L.A., Hernnäs, B., Brönmark, C., Dahl, J., Eklöv, A. & Olsén, K.H.<br />
2002. Effects of kinship on growth and movements of brown trout in field<br />
enclosures. Ecology of Freshwater Fish 11, 251-259. (B63)<br />
Saglio, P., Bretaud, S., Rivot, E. & Olsén, K.H. 2003. Chemobehavioral changes<br />
induced by short-term exposures to prochloraz, nicosulfuron and<br />
carbofuran in goldfish. Archive of Environmental Contamination and<br />
Toxicology, 45, 515-524. (B64)<br />
Olsén, K.H., Grahn, M. & Lohm, J. 2003. The influence of dominance and diet on<br />
individual odours in MHC identical juvenile Arctic charr siblings. Journal of<br />
Fish Biology, 63, 855-862. (B65)<br />
Carlsson, J., Carlsson, J.E.L., Olsén, K.H., Hansen, M., Eriksson, & T., Nilsson.<br />
2004. Kin-biased distribution in brown trout: an effect of redd location or<br />
kin recognition? Heredity, 92, 53-60. (B66)<br />
Olsén, K.H., Petersson, E., Ragnarsson, B., Lundqvist, H. & Järvi, T. 2004. Down<br />
stream migration in Salmo salar smolt sibling groups. Canadian Journal of<br />
Fisheries and Aquatic Sciences, 61, 328-331. (B67)<br />
Hallgren, S., Linderoth, M. & Olsén, K.H. 2006. Aromatase and reproductive<br />
behaviour in guppy males. General and Comparative Endocrinology, 147,<br />
323-328.<br />
Olsén, K.H., Sawisky, G.R. & Stacey, N. 2006. Endocrine and milt responses of<br />
male crucian carp (Carassius carassius L.) to periovulatory females under<br />
field conditions. General and Comparative Endocrinology, 149, 294-302.<br />
Jaensson, A., Scott, A.P., Moore, A., Kylin, H & Olsén, K.H. 2007. Effects of<br />
pyrethroid pesticide on endocrine responses to female odours and<br />
reproductive behavioiur in male parr brown trout (Salmo trutta L.). Aquatic<br />
Toxicology, 81, 1-9.<br />
Hallgren, S.L.E. & Olsén, K.H. 2009. Effects on guppy brain aromatase activity<br />
following short-term steroid and 4-nonyl phenol exposures. Environmental<br />
Toxicology, in press.<br />
Jaensson, A. & Olsén, K.H. 2009. Effects of copper on olfactory mediated<br />
endocrine responses and reproductive behaviour in mature male brown<br />
trout (Salmo trutta Linneaus) parr to conspecific females. Journal of Fish<br />
Biology. Accepted for publ.<br />
Palm., S., Dannewitz, J. Järvi, T., Koljonen, M.-L., Prestegaard, T. & Olsén, K.H.<br />
2008. No indication of shoaling with kin at sea in Baltic salmon (Salmo<br />
salar L.). Canadian Journal of Fisheries and Aquatic Sciences, 65, 1738-<br />
1748.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
5(52)
Bilaga F<br />
ÖVERSIKTSARTIKLAR OCH BOKKAPITEL<br />
Olsén, H. 1992. Kin recognition in fish mediated by chemical cues. pp 229-248 in<br />
Fish Chemoreception (Toshiaki J. Hara, editor). Chapman and Hall,<br />
London. (B68)<br />
Olsén, K.H. 1999. Present knowledge of kin discrimination in salmonids. Genetics.<br />
473: 1-5 (B69)<br />
Olsén, K.H. 2010. Effects of pesticides and other pollutants on olfactory mediated<br />
behaviors in fish and crustaceans. In Chemical Communication in<br />
Crustaceans. (Thomas Breithaupt & Martin Thiel, eds.) Springer Verlag,<br />
New york. In press.<br />
ÖVRIGA PUBLIKATIONER<br />
Bjerselius, R., Olsén, K.H., Mayer, I. & Sorensen, P.W. Rapid increased olfactory<br />
responsiveness of male crucian carp (Carassius carassius) to the<br />
postovulatory pheromone prostaglandin F2": possible effects of sex<br />
steroids. (B70) (manuscript)<br />
Grahn, M, Lohm, J., Langefors, Å., Olsén, H., Skarstein, F., Bjerselius, R. & Järvi,<br />
T. 2005. Mhc class II diversity in isolated Arctic charr populations.<br />
Submitted manuscript. (B71)<br />
Bretaud, S., Olsén, K.H. & Saglio, P. Olfactory sensitivity to five pesticides in<br />
goldfish. (B72) (manuscript)<br />
Engström, H. & Olsén, K.H. Roach, Rutilus rutilus, responses to chemicallymediated<br />
risk of predation of great cormorant, Phalacrocorax carbo<br />
sinensis. (B73). (manuscript)<br />
Hallgren, S. & Olsén, K.H. Impact of synthetic oestrogen treatments on courtship<br />
and mating behaviours in male guppies (Poecilia reticulata). (manuscript)<br />
Bjerselius, R., Sandbaum, K., Olsén, K.H., Mayer, I. & Van Der Kraak, G. Estrogen<br />
exposure has adverse effects on sperm production, abundance of spawning<br />
tubercles, sexual activity and androgen concentration in mature male<br />
goldfish. (manuscript)<br />
Stacey, N. & Olsén, K.H. Wild crucian carp (Carassius carassius) male response to<br />
mature females in the field. (Poster ECRO-möte Dijon 2004, B91)<br />
Olsén et al.. Release of steroids into the ambient water and the olfactory<br />
sensitivity of four sympatric species of cyprinids. (manuscript)<br />
Olsén, K.H., Bjerselius, R. & Sorensen, P. W. Olfactory sensitivity of male<br />
salmonids to sex hormonal pheromones after female urine exposure.<br />
(manuscript)<br />
Archer, A., Katimba, S.S., Hallgren, S.L.., Damdimopoulos, A. Olsén, K.H.,<br />
Gustavsson, J.-Å. & Mode, A. 2009. The liver X receptor (lxr) is required<br />
for normal development of the zebrafish. (Submitted manuscript)<br />
Chemoreceptive behaviour in Arctic charr, Salvelinus alpinus (L.). Response to<br />
conspecific scent and nitrogenous metabolites. Acta Universitatis<br />
Upsaliensis 9. Department of Zoophysiology, Uppsala University 1985.<br />
(B24)<br />
Liley, N.R., Olsén, K.H. & Foote, C. J. 1991. Hormones, pheromones and<br />
reproductive behaviour in fish. In "Proceedings of the Fourth International<br />
Symposium on the Reproductive Physiology of Fish (A.P. Scott, J.P.<br />
Sumpter, Kime, E.D. & Rolfe, M.S., eds.), pp. 188-190. University of East<br />
Anglia, Norwich, UK, FishSymp 91, Sheffield.<br />
Bjerselius, R. & Olsén, K.H. 1991. Olfactory sensitivity to sexual hormones in<br />
crucian carp (Carassius carassius). In "Proceedings of the Fourth<br />
International Symposium on the Reproductive Physiology of Fish (A.P.<br />
Scott, J.P. Sumpter, Kime, E.D. & Rolfe, M.S., eds.). University of East<br />
Anglia, Norwich, UK, FishSymp 91, Sheffield.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
6(52)
Bilaga F<br />
Axelsson, A., Åbjörnsson, K., Wagner, B.M.A., Bjerselius, R. & Olsén, H. 1994. The<br />
behavior of the dytiscid Acilius sulcatus to odours from hungry and<br />
satiated fish at day and night conditions. Bulletin of the North American<br />
Benthological Society 11: 147 (Abs. 221).<br />
Olsén, K.H., Järvi, T., Mayer, I., Persson, E. & Kroon, F. 1996. Behaviour and<br />
endocrine responses of intact and anosmic precocious brown trout (Salmo<br />
trutta) parr in spawning groups of anadromous adult individuals. In<br />
"Proceedings of the NATO Workshop on Fish Sex Pheromones: Their<br />
Origins and Modes of Action" , pp. 9-14. University of Algarve, Faro,<br />
Portugal, 22-24 May, 1995.<br />
Olsén, K.H., Bjerselius, R., Petersson, E., Järvi, T., Mayer, I. & Hedenskog, M.<br />
1999. Lack of species specific primer effects of odours from female Atlantic<br />
salmon (Salmo salar L.) and brown trout (Salmo trutta L.). In "Proceedings<br />
of the 6 th International Symposium on the Reproductive Physiology of Fish"<br />
(eds. Norberg, B. et al.), p. 143 . Inst. Marine Res. and Univ. Bergen, 4-9<br />
July, 1999.<br />
Bjerselius, R., Lundstedt-Enkel, Olsén, K.H. & Mayer, I. 1999. Estrogen in food or<br />
water effect the male goldfish (Carassius auratus) sexual behaviour. In<br />
"Proceedings of the 6 th International Symposium on the Reproductive<br />
Physiology of Fish" (eds. Norberg, B. et al.), p. 388. Inst. Marine Res. and<br />
Univ. Bergen, 4-9 July, 1999.<br />
Lunstedt-Enkel, K., Olsén, K.H. & Bjerselius, R. 1999. Effects of oestrogen on<br />
male goldfish (Carassius auratus); multivariate modelling to evaluate<br />
changes in ‘physiological-behavioural pattern..). In "Proceedings of the 6 th<br />
International Symposium on the Reproductive Physiology of Fish" (eds.<br />
Norberg et al.), p. 390. Inst. Marine Res. and Univ. Bergen, 4-9 July,<br />
1999.<br />
Höglund, L.B. & Olsén, K.H. 1978. Inverkan av miljöfrämmande substanser på<br />
luktattraktion hos röding. Beteendetest för bedömning av xenobiotikas<br />
interferens med fiskars kemiska signalsystem. Toxicitetstester. Fjortonde<br />
Nordiska Symposiet om Vattenforskning. Ålborg, 25-27 april 1978.<br />
Nordforsk. Miljövårdssekretariatet Publ. no. 2: 289-301 (in Swedish)<br />
Höglund L.B. & Olsén, K.H. 1978-1982. <strong>Forsknings</strong>redogörelser till Statens<br />
Naturvårdsverk inom projektet " Toxicitetstester med fisk. Subletal verkan<br />
av tungmetall och tensid" (in Swedish).<br />
Karlsson, L. & Olsén, K.H. 1984. Effects of magnets and olfactory extirpation on<br />
migration of Baltic silver eels (Anguilla anguilla). Acta Universitatis<br />
Upsaliensis 745. Manuscript included in Dr. Lars Karlsson's Ph.D. thesis.<br />
Karlsson, L., Olsén, K.H. & Pärt, P. 1986. Användning av visuella och magnetiska<br />
stimuli samt lukter för blankålens orientering under vandring i Östersjön.<br />
16 sidor. Ingår som bilga 2 i Håkan Westerbergs Fiskeriutredning -<br />
Nymölla AB, Mörrumsbruk - Etapp I (in Swedish).<br />
Folke, C., Olsén, H., Winberg, S. & Karlsson, L. 1989. Reaktioner av Östersjölax<br />
på fiskdofter från sin egen och en annan laxstam. Laxforskningsinstitutet<br />
Information 1: 1-13 (in Swedish).<br />
Olsén, K.H. 1994. The effects of anosmia on the endocrine status and<br />
reproductive behaviour of salmonid males. In "Program for the<br />
Symposium: Chemoreception in Aquatic Vertebrates", pp. 24-25.<br />
Noresund, Norway, 9-13 July, 1994.<br />
Olsén, H. & Bjerselius, R. 1995. Projects concerned with chemical communication<br />
in fish. Presentation of projects running at the Department of Limnology,<br />
Uppsala university, presented at the 60th anniversary of the Institute of<br />
Freshwater Res., Drottningholm. Sötvattenslaboratoriet Drottningholm<br />
Information 1: 48-49. (in Swedish with English summary).<br />
Olsén, K.H., Grahn, M., Lohm, J. & Langefors, Å. 1997. Kin discrimination in<br />
juvenile Arctic charr, Salvelinus alpinus (L.), influenced by MHC. In<br />
"Scientific Program and Abstracts. International Society of Chemical<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
7(52)
Bilaga F<br />
Ecology. 14th Annual Meeting" , Abstract C-10-7. University of British<br />
Columbia, Vancouver, Canada, July 12-16, 1997.<br />
Bjerselius, R. & Olsén, K.H. 1998. In vivo studies of effects of environmental<br />
oestrogens in fish. In "Scientific Program and Abstracts. Society of<br />
Environmental Toxicology and Chemistry. 8th Annual Meeting of SETAC-<br />
Europe". Bordeaux, France, April 14-18, 1998.<br />
Olsén, K.H., Grahn, M., Lohm, J. & Langefors, Å. 1998. MHC and kin<br />
discrimination in juvenile Arctic charr, Salvelinus alpinus (L.)(Telostei,<br />
Salmonidae). "Scientific Program and Abstracts. XIII Congress of<br />
European Chemoreception Research Organization (ECRO)", Siena, Italy,<br />
September 8-12, 1998.<br />
Bruks, A., Carlstein, M. & Olsén, H. 2001. ”Limnologisk förstudie för Siljan”<br />
Landstinget i Dalarna. 100 sidor. (B88)<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
8(52)
Bilaga F<br />
INGER PORSCH HÄLLSTRÖM<br />
PEER-REVIEW-GRANSKADE ARTIKLAR<br />
S. Osterman-Golkar, L. Ehrenberg, D. Svensson and I. Hällström: Evaluation of genetic<br />
risks of alkylating agents II: Haemoglobin as a dose monitor. Mutat. Res., 34,<br />
1-10, 1976.<br />
J. Magnusson, I. Hällström and C. Ramel: Studies on the metabolic activation of vinyl<br />
chloride in Drosophila melanogaster after pretreatment with phenobarbital and<br />
polychlorinated biphenyls. Chem.Biol. Interactions, 24, 287-298, 1977.<br />
I. Hällström, A. Sundvall, U. Rannug, R. Grafström and C. Ramel: The metabolism of<br />
drugs and carcinogens in Drosophila melanogaster I: Activation of vinyl<br />
chloride, 2-aminoanthracene and benzo(a)pyrene as measured by mutagenic<br />
effects in Salmonella typhimurium. Chem.-Biol. Interactions, 34, 129-144,<br />
1981.<br />
I. Hällström and R. Grafström: The metabolism of drugs and carcinogens in isolated<br />
subcellular fractions from Drosophila melanogaster II: Enzyme induction and<br />
the metabolism of benzo(a)pyrene. Chem.-Biol. Interactions, 34, 145-159,<br />
1981.<br />
I. Hällström, J. Magnusson and C. Ramel: Relation between somatic toxicity of<br />
dimethylnitrosamine and a genetically determined variation in the level and<br />
induction of cytochrome P-450 in Drosophila melanogaster. Mutat. Res. 92,<br />
161-168, 1982.<br />
I. Hällström, A. Blanck and S. Atuma: Comparision of cytochrome P-450-dependent<br />
metabolism in different developmental stages of Drosophila melanogaster.<br />
Chem.-Biol. Interactions, 46, 39-54, 1983.<br />
I. Hällström, A. Blanck and and S. Atuma: Genetic variation in cytochrome P-450 and<br />
xenobiotic metabolism in Drosophila melanogaster. Biochem. Pharmacol., 33,<br />
13-20, 1984.<br />
I. Hällström and A. Blanck: Genetic regulation of the cytochrome P-450 system in<br />
Drosophila I: Chromosomal determination of some cytochrome P-450-<br />
dependent reactions. Chem.-Biol. Interactions 56, 157-171, 1985.<br />
I. Hällström: Genetic regulation of the cytochrome P-450 system in Drosophila II:<br />
Localization of some genes regulating cytochrome P-450 activity. Chem.-Biol.<br />
Interactions, 56, 173-184, 1985.<br />
I. Hällström: Efects of pretreatment with 2,3,7,8-tetrachlorodibenzofuran on<br />
microsomal monooxygenase activity in Drosophila melanogaster. Mutat. Res.,<br />
174, 93-97, 1986.<br />
I. Hällström: Genetic variation in cytochrome P-450-dependent demethylation in<br />
Drosophila melanogaster. Biochem. Pharmacol., 36, 2279-2282, 1987.<br />
I. Porsch Hällström, A. Blanck, L.C. Eriksson and J.-Å. Gustafsson: Expression of the c-<br />
myc, c-fos and c-ras Ha protooncogenes during sex-differentiated rat liver<br />
carcinogenesis in the resistant hepatocyte model. Carcinogenesis, 10, 1793-<br />
1800, 1989.<br />
I. Porsch Hällström, J.-Å. Gustafsson and A. Blanck: Effects of growth hormone on the<br />
expression of c-myc and c-fos during early stages of sex-differentiated rat liver<br />
carcinogenesis in the resistant hepatocyte model. Carcinogenesis, 10, 2339-<br />
2343, 1989.<br />
B. Lindhe, I. Porsch Hällström, J.-Å. Gustafsson and A. Blanck: Effects of neonatal and<br />
adult castration and of testosterone substitution on growth of enzyme-altered<br />
foci in the resistant hepatocyte model. Cancer Res., 50, 2679-2682, 1990.<br />
A. Blanck, I. Porsch Hällström and L.C. Eriksson: Loss of sexual differentiation of<br />
metabolism of steroids and xenobiotics in nodular hepatic tissue from male and<br />
female Wistar rats treated according to the resistant hepatocyte model.<br />
Carcinogenesis, 11, 1067-1073, 1990.<br />
I. Porsch Hällström, J.-Å. Gustafsson and A. Blanck: Hypothalamo-pituitary regulation<br />
of the c-myc gene in rat liver. J. Mol. Endocrinol., 5, 267-274, 1990.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
9(52)
Bilaga F<br />
I. Porsch Hällström, J.-Å. Gustafsson and A. Blanck: Role of growth hormone in the<br />
regulation of the c-myc gene during progression of sex-differentiated rat liver<br />
carcinogenesis in the resistant hepatocyte model. Mol. Carcinogenesis, 4, 376-<br />
381, 1991.<br />
A. Blanck, L.C. Eriksson, J.-Å. Gustafsson and I. Porsch Hällström: Sex differentiated<br />
and growth hormone regulated mitoinhibition in rat liver during treatment with<br />
2-acetylaminofluorene and partial hepatectomy in the resistant hepatocyte<br />
model. Carcinogenesis, 12, 1259-1264, 1991.<br />
I. Porsch Hällström, D. Svensson, and A. Blanck: Sex differentiated deoxycholic acid<br />
promotion of rat liver carcinogenesis is under pituitary control. Carcinogenesis,<br />
12,2035-2040, 1991.<br />
A. Blanck, B. Lindhe, I. Porsch Hällström and J.-Å. Gustafsson: Influence of different<br />
levels of dietary casein on initiation of male rat liver with a single dose of<br />
aflatoxin B 1 . Carcinogenesis, 13, 171-176, 1992.<br />
L. Staffas, L. Mankowitz, M. Söderström, A. Blanck, I. Porsch Hällström, C. Sundberg,<br />
B. Mannervik, B. Ohlin, J. Rydström and J.W. DePierre: Further characterization<br />
of hormonal regulation of glutathione transferase in rat liver and adrenal: Sex<br />
differences and demonstration that growth hormone regulates the hepatic<br />
levels. Biochem. J., 286, 65-72, 1992.<br />
I. Porsch Hällström, A. Blanck, D. Svensson, A. Mode, L.C. Eriksson and J.-Å.<br />
Gustafsson. Increased expression of the female-predominant cytochrome<br />
P4502C12 in liver nodules from male Wistar rats. Carcinogenesis, 14, 755-759,<br />
1993.<br />
D.Z. Liao, A. Blanck, J.-Å. Gustafsson and I. Porsch Hällström: Sex differentiated<br />
initiation of rat liver carcinogenesis-influence of growth hormone.<br />
Carcinogenesis, 14, 2045-2049, 1993.<br />
P. Floby, A. Blanck, I. Porsch Hällström and K. Xanthopoulos: Expression of liverspecific<br />
transcription factors after partial hepatectomy in the rat. Exp. Cell Res.,<br />
208, 248-256, 1993.<br />
M. Kleman, E. Övervik, I. Porsch Hällström, A. Blanck and J.-C. Gustafsson: The<br />
heterocyclic amines IQ and meIQx show no promotive effect in a short-term in<br />
vivo liver carcinogenesis assay. Carcinogenesis, 14, 2123-2125, 1993.<br />
I. Porsch Hällström, D.-Z. Liao, J.-Å. Gustafsson and A. Blanck: Ectopic pituitary grafts<br />
modify the response of male rats to sex differentiated promotion of<br />
diethylnitrosamine-initiated hepatic lesions with a choline-deficient diet.<br />
Carcinogenesis, 15, 921-925, 1994.<br />
A. Blanck, Y. Assefaw-Redda, L.C. Eriksson, J.-Å. Gustafsson, S. Ekvärn and I. Porsch<br />
Hällström: Growth hormone administration after treatment in the resistant<br />
hepatocyte model does not affect progression of rat liver carcinogenesis.<br />
Cancer Letters, 79, 193-198, 1994.<br />
A. Rane, C. Bjelfman, C Thyr and I. Porsch-Hällström: Opiate-specific effects on mRNA<br />
and catalytic activity of a hepatic cytochrome P450 isozyme. Regulatory<br />
Peptides, Suppl 1, S273-S278, 1994.<br />
P. Floby, D.Z. Liao, A. Blanck, K. Xanthopoulos and I. Porsch Hällström: Regulation of<br />
liver-specific transcription factors in preneoplastic nodules and hepatocellular<br />
carcinoma in rat liver. Mol. Carcinogenesis, 12, 103-109, 1995.<br />
A. Blanck, D.Z. Liao, J.-Å. Gustafsson and I. Porsch Hällström: Hormonal regulation of<br />
sex differentiated parameters in liver nodules from rats treated in the resistant<br />
hepatocyte nodules. Carcinogenesis, 16, 231-235, 1995.<br />
C. Branting, R. Toftgård, I. Porsch Hällström and J. Rafter, Role of protein kinase C in<br />
growth stimulation of primary mouse colonic epithelial cells. In Vitro Cell. Dev.<br />
Biol., 31, 790-795, 1995.<br />
D.Z. Liao, J.-Å. Gustafsson and I. Porsch Hällström. Expression of the c-jun, jun-B,<br />
LRF-1 and ets-2 genes during sex differentiated rat liver carcinogenesis in the<br />
resistant hepatocyte model. Cancer Letters, 100, 215-221, 1996.<br />
D.Z Liao, I. Porsch Hällström, J.-Å. Gustafsson and A. Blanck: Persistent sex<br />
differences in growth control in early rat liver lesions are programmed during<br />
promotion in the resistant hepatocyte model. Hepatology, 23, 835-839, 1996.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
10(52)
Bilaga F<br />
I. Porsch Hällström, D.Z. Liao, Y. Assefaw-Redda, L.C.E. Ohlson, L. Sahlin, P. Eneroth,<br />
L.C. Eriksson, J.-Å. Gustafsson and A. Blanck. Role of the pituitary in tumor<br />
promotion with estradiol in rat liver. Hepatology, 24, 849-854, 1996.<br />
L.C.E. Ohlson, L. Koroxenidou and I. Porsch Hällström. Inhibition of in vivo rat liver<br />
regeneration by 2-acetylaminofluorene affects the regulation of cell cyclerelated<br />
proteins. Hepatology, 27, 691-696, 1998.<br />
H.E. van Gijssel, L. Ohlson, U-B. Thorndahl, G.J. Mulder, L.C. Eriksson, I. Porsch<br />
Hällström and J.H.N. Meerman. Loss of nuclear p53 protein in preneoplastic rat<br />
hepatocytes is accompanied by Mdm2 and Bcl-2 overexpression and by<br />
defective response to DNA damage in vivo. Hepatology 32, 701-710, 2000.<br />
D.Z. Liao, A. Blanck, P. Eneroth, J.-Å. Gustafsson and I. Porsch Hällström.<br />
Diethylnitrosamine causes pituitary damage, disturbs serum hormone levels<br />
and attenuates sex differentiation of rat liver metabolism. Environmental Health<br />
Perspectives, 109, 943-947, 2001.<br />
L.C.E. Ohlson, L. Koroxenidou and I. Porsch Hällström. Mitoinhibitory effects of the<br />
tumor promoter 2-acetylaminofluorene in rat liver: loss of E2F-1 and E2F-3<br />
expression and cdk 2 kinase activity in late G1. J. Hepatology 40, 957-962,<br />
2004.<br />
L. Koroxenidou, L.C.E. Ohlson and I. Porsch Hällström. Long-term 17-ethinyl estradiol<br />
treatment decreases cyclin E and cdk2 expression, reduces cdk2 kinase activity<br />
and inhibit S phase entry in regenerating rat liver. J. Hepatology 43, 478-484,<br />
2005.<br />
ÖVRIGA PUBLIKATIONER<br />
Cytochrome P-450 in Drosophila melanogaster: activity,genetic variation and<br />
regulation. University of Stockholm, Stockholm, Sweden, 1984. (avhandling)<br />
I. Hällström, A. Blanck, R. Grafström, U. Rannug and A. Sundvall: Cytochrome P-450<br />
and xenobiotic metabolism in Drosophila melanogaster. In: Biochemistry,<br />
Biophysics and Regulation of cytochrome P-450 (eds. J.-C. Gustafsson et al.).<br />
Elsevier/North Holland Biomedical Press, Amsterdam, pp. 109-112, 1980.<br />
I. Hällström and A. Blanck: Genetic variation and regulation of the cytochrome P-450<br />
system in the fruit fly, Drosophila melanogaster. In: Extrahepatic Drug<br />
Metabolism and Chemical Carcinogenesis (eds. J. Rydström et. al.). Elsevier<br />
Science Publ., B.V., pp. 249-250, 1983.<br />
I. Hällström: Genetic regulation of the cytochrome P-450 system in Drosophila<br />
melanogaster. In: Genetic toxicology of environmental chemicals, part B (eds.<br />
C. Ramel and J. Magnusson). Alan Liss Inc., N.Y., pp.419-425, 1989.<br />
J. Magnusson, I. Porsch Hällström and C. Ramel: Test for chromosome loss in ring-X<br />
males. In: Evaluation of short term tests for carcinogens (eds. F.J. de Serres,<br />
M.D. Shelby, B.H. Margolin, M.J. Shidate and G.C. Berkind) Cambridge<br />
University Press, pp. 316-320, 1989.<br />
I. Porsch Hällström and A. Blanck: Growth hormone-regulated expression of the c-myc<br />
gene during sex-differentiated promotion of rat liver carcinogenesis. In:<br />
Chemical carcinogenesis II: Modulating Factors (Eds. A. Columbano, F. Feo, R.<br />
Pascale and P. Pani). Plenum Press, N.Y., pp. 99-110, 1991.<br />
A. Blanck, L.C. Eriksson, Y. Assefaw-Redda, D. Svensson and I. Porsch Hällström: The<br />
role of hepatic metabolism in sex differentiation of chemical<br />
hepatocarcinogenesis in the rat. In: Chemical carcinogenesis II: Modulating<br />
Factors (Eds. A. Columbano, F. Feo, R. Pascale and P. Pani). Plenum Press, N.Y.<br />
pp. 357-366, 1991.<br />
I. Porsch Hällström, J.-C. Gustafsson and A. Blanck: Growth hormone regulation of the<br />
c-myc gene during sex differentiated rat liver carcinogenesis. In: Hormonal<br />
Carcinogenesis (eds. J. Li, S. Li and S. Nandi), Springer Verlag, N.Y., pp. 288-<br />
291, 1992.<br />
A. Blanck, J.-C. Gustafsson and I. Porsch Hällström: Pituitary regulation of sex<br />
differentiated promotion of rat liver carcinogenesis. In: Hormonal<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
11(52)
Bilaga F<br />
Carcinogenesis (eds. J. Li, S. Li and S. Nandi), Springer Verlag, N.Y., pp. 251-<br />
253, 1992.<br />
C. Liddle, C. Legravend, A. Blanck, I. Porsch Hällström, A. Mode and J.-C. Gustafsson:<br />
Sexual dimorphism of hepatic steroid metabolism and its significance for<br />
chemical hepatocarcinogenesis. In: Hormonal Carcinogenesis (eds. J. Li, S. Li<br />
and S. Nandi), Springer Verlag, N.Y., pp. 124-129, 1992.<br />
I. Porsch Hällström and D.-Z. Liao: Regulation of growth-related transcription factors<br />
during rat liver carcinogenesis. J. Biol. Chem. suppl. 17A, 200, 1993.<br />
I. Porsch Hällström, D.Z. Liao, L. Ohlson and A. Blanck: Regulation of growthassociated<br />
nuclear transcription factors during growth hormone-regulated, sex<br />
differentiated rat liver carcinogenesis. In: Hormonal Carcinogenesis II (eds. J.<br />
Li, S. Li and S. Nandi), Springer Verlag, N.Y., 240-249, 1996.<br />
D.Z. Liao, P. Flodby, A. Blanck, K. Xanthopoulos and I. Porsch Hällström: Expression of<br />
liver-enriched transcription factors during progression in the resistant<br />
hepatocyte model. In: Hormonal Carcinogenesis II (eds. J. Li, S. Li and S.<br />
Nandi), Springer Verlag, N.Y., pp 434-437, 1996.<br />
L.C.E. Ohlson and I. Porsch Hällström: Nuclear protein binding to the AP-1 and CRE<br />
sites during sex differentiated promotion of rat liver carcinogenesis. In:<br />
Hormonal Carcinogenesis II (eds. J. Li, S. Li and S. Nandi), Springer Verlag,<br />
N.Y., 438-441, 1996.<br />
L.C.E. Ohlson, L. Koroxenidou and I. Porsch Hällström. Tumor promotion in rat liver<br />
increases the levels of p53 and p21 protein in hepatocytes surrounding the<br />
preneoplastic lesions. (manuscript)<br />
A. Rane, I. Porsch Hällström and A. Blanck: N- and O-dealkylation of ethyl-morphine<br />
in relation to gonadal function and growth hormone in the rat. (manuscript)<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
12(52)
Bilaga F<br />
PER WRAMNER<br />
Cirka 170 vetenskapliga och populärvetenskapliga artiklar, inventerings- och<br />
konsultrapporter, statliga utredningar etc. Bland de senaste ingår:<br />
Wramner, P., Levande kulturlandskap – en halvtidsutvärdering av Miljö- och<br />
landsbygdsprogrammet. SOU 2003:105.<br />
Wramner, P., Jordbruk, handel och utveckling – mot ökad samstämmighet.<br />
Antologi utgiven av KSLA 2006 (medlem i redaktionskommittén och<br />
delförfattare till slutsatskapitlet). Boken kom i en reviderad engelsk<br />
upplaga 2008.<br />
Wramner, P., Fisheries, sustainability and development. Antologi utgiven av KSLA<br />
2009 (ordförande i redaktionskommittén och delförfattare till<br />
slutsatskapitlet).<br />
Wramner, P., Integrated dynamic aquaculture and wastewater treatment<br />
modeling for recirculating aquaculture systems. Tillsammans med T. Wik<br />
och B. Lindén. Aquaculture 287:361-370, 2009.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
13(52)
Bilaga F<br />
ELINOR ANDRÉN<br />
PEER-REVIEW-GRANSKADE ARTIKLAR<br />
Andrén, E., Andrén, T. & Kunzendorf, H. (2000). Holocene history of the Baltic<br />
Sea as a background for assessing records of human impact in the<br />
sediments of the Gotland Basin. The Holocene 10, 687-702.<br />
Andrén, E., Andrén, T. & Sohlenius, G. (2000). The Holocene history of the<br />
southwestern Baltic Sea as reflected in a sediment core from the Bornholm<br />
Basin. Boreas 29, 233-250.<br />
Andrén, T. & Andrén, E. (2001). Did the Second Storegga slide affect the Baltic<br />
Sea? Baltica 14, 115-121.<br />
Sohlenius, G., Emeis, K.-C., Andrén, E., Andrén, T. & Kohly, A. (2001).<br />
Development of anoxia during the fresh – brackish water transition in the<br />
Baltic Sea. Marine Geology 177, 221-242.<br />
Andrén, T., Lindeberg, G. & Andrén, E. (2002). Evidence of the final drainage of<br />
the Baltic Ice Lake and the brackish phase of the Yoldia Sea in glacial<br />
varves from the Baltic Sea. Boreas 31, 226-238.<br />
Yu, S., Andrén, E., Barnekow, L., Berglund, B. & Sandgren, P. (2003). Holocene<br />
palaeoecology and shoreline displacement on the Biskopsmåla Peninsula,<br />
southeastern Sweden. Boreas 32, 578-589.<br />
Yu, S., Berglund, B., Andrén, E. & Sandgren, P. (2004). Mid-Holocene Baltic Sea<br />
transgression along the coast of Blekinge, SE Sweden – ancient lagoons<br />
correlated with beach ridges. GFF 126, 257-272.<br />
Clarke A. L., K. Weckström, D. J. Conley, N. J. Anderson, F. Adser, E. Andrén, V.<br />
N. de Jonge, M. Ellegaard, S. Juggins, P. Kauppila, A. Korhola, N. Reuss, R.<br />
J. Telford & S. Vaalgamaa. (2006). Long-term trends in eutrophication and<br />
nutrients in the coastal zone. Limnology & Oceanography 51, 385-397<br />
Andrén T., Andrén E. Berglund B.E. & Yu S. (2007). New insights on the Yoldia<br />
Sea lowstand in the Blekinge archipelago, southern Baltic Sea. GFF 129,<br />
273-281.<br />
Andrén, E., Clarke, A., Telford, R., Weckström, K., Vilbaste, S., Aigars, J., Conley,<br />
D., Johnsen, T. Juggins, S. & Korhola, A. (2007). Defining reference<br />
conditions for coastal areas in the Baltic Sea. TemaNord 2007:583, 81 pp.<br />
Zillén, L., Conley, D.J., Andrén, T., Andrén, E. & Björck, S. (2008). Past<br />
occurrences of hypoxia in the Baltic Sea and the role of climate variability,<br />
environmental change and human impact. Earth Science Reviews 91, 77-<br />
92.<br />
Andrén, E., Telford, R. & Jonsson, P. Reconstructing the history of coastal<br />
eutrophication and total nitrogen background conditions in Gårdsfjärden,<br />
Bothnian Sea (Baltic Sea). Submitted to Marine Pollution Bulletin.<br />
Andrén, T., Björck, S., Andrén, E., Conley, D.J., Lambeck, K. & Zillén, L. The<br />
development of the Baltic Sea basin during the last 130 000 years. In The<br />
Baltic Sea Basin. Eds J. Harff, S. Björck, P. Hoth. Springer. Submitted.<br />
Weckström, K., Lewis, J.P., Andrén, E., Ellegaard, M., Rasmussen, P., Ryves, D.B.,<br />
Telford, R. Paleoenvironmental history of the Baltic Sea – one of the<br />
largest brackish-water ecosystems in the world. In Applications of<br />
paleoenvironmental techniques to estuarine systems. Eds J.A.E. Gibson,<br />
P.A. Gell, J. Tibby, K.M. Saunders. Springer. Submitted.<br />
POPULÄRVETENSKAP<br />
Andrén, E. (2005). Naturliga halter – vad är det? Historiska arkiv ger<br />
referensvärden. Miljötillståndet i Egentliga Östersjön Rapport 2005,<br />
Stockholms marina forskningscentrum, 59-62.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
14(52)
Bilaga F<br />
Andrén, E. (2008). Reflektioner från BERINGIA 2005 – en svensk<br />
polarforskningsexpedition till Kamtjatka. i: T Borén & P Schlyter (red.)<br />
Kring Beringia. Ymer 127. Svenska Sällskapet för Antropologi och Geografi,<br />
Stockholm, 113-136.<br />
ÖVRIGA PUBLIKATIONER<br />
Andrén, T., Andrén E., Nordberg, K. & Omstedt, A. Östersjön förändras ständigt.<br />
Uppsala Nya Tidning, 8 Juni 2005 http://www2.unt.se/avd/1,,MC=2-<br />
AV_ID=409187,00.html<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
15(52)
Bilaga F<br />
MAGNUS BOSTRÖM<br />
PEER-REVIEW-GRANSKADE ARTIKLAR<br />
Boström, M. (2001) En social rörelses mångfald och interna relationer. Den<br />
svenska miljörörelsen. Arkiv Nr. 82-83 s.21-46.<br />
Boström, M. (2002) Frivilligorganisation och frivillig reglering. Miljöorganisationer i<br />
standardiseringsprocesser. Nordiske Organisatjonsstudier 4:4-25.<br />
Boström, M. (2003) Environmental Organizations in New Forms of Political<br />
Participation. Ecological Modernization and the Making of Voluntary Rules.<br />
Environmental Values 12:175-93.<br />
Boström, M. (2003) How State-Dependent is a Non-State-Driven Rule-Making<br />
project?: the Case of Forest Certification in Sweden. Journal of<br />
Environmental Policy & Planning 5:165-180.<br />
Boström, M. (2004) Cognitive Practices and Collective Identities within a<br />
Heterogeneous Social Movement: the Swedish Environmental Movement.<br />
Social Movement Studies 3:73-88.<br />
Klintman, M. & Boström, M. (2004) Framings of Science and Ideology: Organic<br />
Food Labelling in the U.S. and Sweden. Environmental Politics. 13:612-<br />
634.<br />
Boström, M. (2006) Regulatory Credibility and Authority through Inclusiveness.<br />
Standardization Organizations in Cases of Eco-labelling. Organization.<br />
13(3):345-367.<br />
Boström, M. & Klintman, M. (2006) State-Centred versus Non-State-Driven<br />
Organic Food Standardization: A comparison of the U.S. and Sweden.<br />
Agriculture and Human Values 23(2):163-180.<br />
Boström, M. (2006) Establishing credibility: Practising standard-setting ideals in a<br />
Swedish seafood-labelling case. Journal of Environmental Policy & Planning<br />
8(2):135-158.<br />
Boström, M. & Klintman, M. (2009) The green political consumer of food: a critical<br />
analysis of the research and policies. Anthropology of food. September<br />
issue, 2009 http://aof.revues.org/index6394.html, 2009-12-25<br />
Boström, M. & Tamm Hallström, K. (2010) NGO power in global social and<br />
environmental standard setting. Forthcoming in Global Environmental<br />
Politics<br />
Volume 10, Issue 2<br />
Söderström, S., Kern, K., Boström, M. & Gilek, M.; ’Environmental Governance’<br />
and ’Ecosystem Management’: Avenues for synergies between two<br />
separate approaches. To be re-submitted to Global Environmental Change.<br />
BÖCKER OCH BOKKAPITEL<br />
Boström, M. (2001) Miljörörelsens mångfald. (dissertation) Lund: Arkiv förlag.<br />
Boström, M.; Forssell, A.; Jacobsson, K. and Tamm Hallström, K. (eds) (2004)<br />
Den organiserade frivilligheten. Malmö: Liber.<br />
Boström, M. & Sandstedt E. (eds) (2004) Är vi på rätt väg? – studier om<br />
miljöfrågans lösning. Stockholm: Formas.<br />
Boström, M.; Follesdal, A.; Klintman, M.; Micheletti, M. and Sorensen, M. (eds)<br />
(2005) Political Consumerism: Its Motivations, Power, and Conditions in<br />
the Nordic Countries and Elsewhere. Proceedings from the 2nd<br />
International Seminar on Political Consumerism, Oslo August 26-29,<br />
2004,. Theme Nordic 2005:517 Copenhagen: Nordic Council of Ministers.<br />
Electronically available at<br />
http://www.norden.org/pub/velfaerd/konsument/sk/TN2005517.asp<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
16(52)
Bilaga F<br />
Klintman, M.; Boström, M.; Ekelund, L. and Lindén, Anna-Lisa (2008) Maten<br />
Märks. Förutsättningar för Konsumentmakt. Lund: Sociologiska<br />
institutionen, Lunds universitet.<br />
Boström, M. & Garsten, C. (eds) (2008) Organizing Transnational Accountability.<br />
Cheltenham: Edward Elgar.<br />
Boström, M. & Klintman, M. (2008) Eco-standards, Product Labelling, and Green<br />
Consumerism Palgrave Macmillan.<br />
Tamm Hallström, K. & Boström, M. (2010) Transnational Multi-stakeholder<br />
Standardization. Organizing Fragile Non-State Authoriy. Cheltenham:<br />
Edward Elgar.<br />
Boström, M. (2004) En mångfald av parter: Nya regler i skogen, in<br />
Regelexplosionen, G. Ahrne and N. Brunsson (eds). Stockholm: EFI.<br />
Boström, M.; Forssell, A.; Jacobsson, K. and Tamm Hallström, K. (2004)<br />
Organiserad frivillighet, in Boström, M.; Forssell, A.; Jacobsson, K. and<br />
Tamm Hallström, K. (eds) Den organiserade frivilligheten. Malmö: Liber.<br />
Boström, M.; Forssell, A.; Jacobsson, K. and Tamm Hallström, K. (2004) Den<br />
dubbelbottnade frivilligheten., in Boström, M.; Forssell, A.; Jacobsson, K.<br />
and Tamm Hallström, K. (eds) Den organiserade frivilligheten. Malmö:<br />
Liber.<br />
Ahrne, G.; Boström; M. and Forssell, A. (2004) Meningen med föreningen. Vad är<br />
frivilligt med frivilligorganisationer? in Boström, M.; Forssell, A.;<br />
Jacobsson, K. and Tamm Hallström, K. (eds) Den organiserade<br />
frivilligheten. Malmö: Liber.<br />
Ahrne, G. and Boström, M. (2004) Pendelrörelser mellan frivillighet och tvång.<br />
Organisationers kamp om regleringsstrategier. in Boström, M.; Forssell,<br />
A.; Jacobsson, K. and Tamm Hallström, K. (eds) Den organiserade<br />
frivilligheten. Malmö: Liber.<br />
Boström, M. and Sandstedt (2004) Är vi på rätt väg?, in Boström, M. & Sandsted<br />
(eds) Är vi på rätt väg? Studier om miljöfrågans lösning. Stockholm:<br />
Formas.<br />
Sandstedt, E. and Boström, M. (2004) Perspektiv på miljöfrågan – teoretiska<br />
utgångspunkter, in Boström, M. & Sandsted (eds) Är vi på rätt väg?<br />
Studier om miljöfrågans lösning. Stockholm: Formas.<br />
Klintman, M. and Boström, M. (2004) Skogs- och genmatsmärkning –<br />
kunskapsöverföring och politisk process, in Boström, M. & Sandsted (eds)<br />
Är vi på rätt väg? Studier om miljöfrågans lösning. Stockholm: Formas.<br />
Boström, M. and Sandstedt, E. (2004) Är vi på rätt väg? – tendenser, möjligheter<br />
och problem. in Boström, M. & Sandsted (eds) Är vi på rätt väg? Studier<br />
om miljöfrågans lösning. Stockholm: Formas.<br />
Boström, M.; Follesdal, A.; Klintman, M.; Micheletti, M. and Sorensen, M (2005)<br />
Studying political consumerism, in Boström, M.; Follesdal, A.; Klintman,<br />
M.; Micheletti, M. and Sorensen, M. (eds) Political Consumerism: Its<br />
Motivations, Power, and Conditions in the Nordic Countries and Elsewhere.<br />
Proceedings from the 2nd International Seminar on Political Consumerism,<br />
Oslo August 26-29, 2004,. Theme Nordic 2005:517 Copenhagen: Nordic<br />
Council of Ministers.<br />
Boström, M. (2005) Eco-labelling of Seafood. Toward a credible tool for consumerbased<br />
environmental improvement? in Boström, M.; Follesdal, A.;<br />
Klintman, M.; Micheletti, M. and Sorensen, M. (eds) Political Consumerism:<br />
Its Motivations, Power, and Conditions in the Nordic Countries and<br />
Elsewhere. Proceedings from the 2nd International Seminar on Political<br />
Consumerism, Oslo August 26-29, 2004,. Theme Nordic 2005:517<br />
Copenhagen: Nordic Council of Ministers.<br />
Boström, M. and Klintman, M. (2006) Hur översätts och förhandlas komplex<br />
kunskap till ett kategoriskt miljömärke, in C-F. Helgesson and K. Fernler<br />
(eds). Kloka regler? Kunskap i regelsamhället, Lund: Studentlitteratur<br />
Boström, M. (2007) The Historical and Contemporary Roles of Nature Protection<br />
Organisations in Sweden, in K. van Koppen and W. Markham. (eds)<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
17(52)
Bilaga F<br />
Protecting Nature: Organizations and Networks in Europe and the U.S .<br />
Cheltenham: Edward Elgar.<br />
Klintman, M. and Boström, M. (2008) Transparency through labelling? Layers of<br />
visibility in environmental risk management, in Garsten, C. and Lindh de<br />
Montoya, M. (eds) Transparency in a New Global Order: Unveiling<br />
Organizational Visions. Cheltenham: Edward Elgar.<br />
Boström, M. and Garsten, C. (2008) Organizing for accountability, pp. 1-26 in<br />
Boström, M. & Garsten, C. (eds) Organizing Transnational Accountability.<br />
Cheltenham: Edward Elgar.<br />
Boström, M. and Garsten, C. (2008) The treadmill of accountability, pp. 231-249<br />
in Boström, M. & Garsten, C. (eds) Organizing Transnational<br />
Accountability. Cheltenham: Edward Elgar<br />
Boström, M. (2009) Hybridorganisationer, pp. 170-189 in Roman, Christine &<br />
Udéhn, Lars Från klass till organisation – en resa genom det sociala<br />
landskapet. Malmö: Liber.<br />
RAPPORTER<br />
Boström, M. (1999) Den organiserade miljörörelsen. Fallstudier av Svenska<br />
Naturskyddsföreningen, Världsnaturfonden WWF, Miljöförbundet Jordens<br />
Vänner, Greenpeace och Det Naturliga Steget Score working report series<br />
1999:9<br />
Boström, M. (2000) Om relationen mellan stat och civilsamhälle –<br />
Miljöorganisationers interaktion med statliga och politiska organisationer<br />
Score working report series 2000:10<br />
Boström, M. (2001) Voluntary rulemaking in the environmental field. New<br />
alliances between the state, enterprises and environmental organizations<br />
Score working report series 2001:10<br />
Boström, M. (2002) Skogen Märks - Hur svensk skogscertifiering kom till och dess<br />
konsekvenser Score working report series 2002:3<br />
Boström, M. and Klintman, M. (2003) Framing, debating, and standardising<br />
“Natural Food” in two different political contexts: Sweden and the USA.<br />
Score working report series 2003:3<br />
Boström, M. (2004) Fina Fisken – En studie av bakgrunden, organiseringen och<br />
debatten kring introduktionen av miljömärkt vildfångad fisk i Sverige.<br />
Score working report series 2004:9.<br />
POPULÄRVETENSKAP<br />
Boström, M. (2001) Miljörörelsens mångfald – en styrka eller en svaghet? in<br />
Forskardagarna, konferensservice, Stockholms universitet<br />
Boström, M.; Holm, F.; Klintman, M. and Micheletti, M. Kannibaler utan<br />
bordsskick, in Nya Wermlands Tidning 2005 03 02<br />
ÖVRIGA PUBLIKATIONER<br />
Klintman, M. & Boström, M. (2006) “Editorial” Guest editor for a special issue on<br />
”Political and Ethical Consumerism Around the World” in International<br />
Journal of Consumer Studies 30(5):401-404<br />
Laura Terragni, Magnus Boström, Bente Halkier and Johanna Mäkelä (2009) “Can<br />
consumers save the world? Everyday food consumption and dilemmas of<br />
sustainability”, editorial for special issue in Anthropology of food<br />
September issue, 2009. http://aof.revues.org/index6379.html, 2009-12-<br />
25.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
18(52)
Bilaga F<br />
Ellen Ruppel Shell (2009) The High Cost of Discount Culture, New York: The<br />
Penguin Press. Book review forthcoming in Journal of Industrial Ecology,<br />
Volume 14, Issue 1. (Book review)<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
19(52)
Bilaga F<br />
MICHAEL GILEK<br />
PEER-REVIEW-GRANSKADE ARTIKLAR<br />
Littorin, B. & Gilek, M. (1999). A photographic study of the recolonisation of<br />
cleared patches in a dense population of Mytilus edulis in the northern<br />
Baltic proper. Hydrobiologia 393: 211-219.<br />
Littorin, B. & Gilek, M. (1999). Vertical patterns in biomass, size structure, growth<br />
and recruitment of Mytilus edulis in an archipelago area in the northern<br />
Baltic Sea proper. Ophelia 50 (2): 93-112.<br />
Björk, M. & Gilek, M. (1999). Efficiencies of PCB assimilation from water and algal<br />
food by the blue mussel, Mytilus edulis: Environ. Toxicol. Chem.18(4):<br />
765-771.<br />
Gustafsson, K., Björk, M., Burreau, S. & Gilek, M. (1999). Bioaccumulation kinetics<br />
of brominated flame retardants (polybrominated diphenyl ethers) in blue<br />
mussels, Mytilus edulis. Environ. Toxicol. Chem. 18(6): 1218-1224.<br />
Björk, M., Gilek, M., Kautsky, N. & Näf, C. (2000). In situ determination of PCB<br />
biodeposition by Mytilus edulis in a Baltic coastal ecosystem. Mar. Ecol.<br />
Prog. Ser. 194: 193-201.<br />
Gunnarsson, J., Björk, M., Gilek, M., Granberg, M. & Rosenberg, R. (2000). Effects<br />
of eutrophication on contaminant cycling in marine benthic systems. Ambio<br />
29: 252-259.<br />
Gilek, M., Littorin, B. & Saetre, P. (2001). Spatial patterns of abundance and<br />
growth of Mytilus edulis on boulders in the northern Baltic Sea proper.<br />
Hydrobiologia 452: 59-68.<br />
Skarphedinsdottir, H., Ericson, G., Dalla Zuanna, L. & Gilek, M. (2003). Tissue<br />
differences, dose-response relationship and persistence of DNA adducts in<br />
blue mussels (Mytilus edulis L.) exposed to benzo[a]pyrene. Aquat.<br />
Toxicol. 62:165-177.<br />
Kumblad, L. Gilek, M., Næslund, B. & Kautsky, U. (2003). An ecosystem model of<br />
the environmental transport and fate of carbon–14 in a bay of the Baltic<br />
Sea, Sweden. Ecological Modelling 166:193-210<br />
Olsson, B., Bradley, B.P., Gilek, M., Reimer, O., Shepard, J.L. and Tedengren, M.<br />
(2004). Physiological and proteomic responses in Mytilus edulis exposed to<br />
PCBs and PAHs extracted from Baltic Sea sediments. Hydrobiologia<br />
514:15-27<br />
Kumblad, L., Bradshaw, C. and M. Gilek. (2004) Bioaccumulation of Ni-63, Cr-51<br />
and C-14 in Baltic Sea benthos. Environmental Pollution 134:45-56<br />
Garnier-Laplace, J., Gilek, M., Sundell-Bergman, S. and Larsson, C-M. 2004.<br />
Assessing ecological risks of radionuclides: data gaps and extrapolation<br />
issues. J. Radiol. Prot. 24: A139-A155.<br />
Jones, C. and Gilek, M. 2004. Overview of programmes for the assessment of risks<br />
to the environment from ionising radiation and hazardous chemicals. J.<br />
Radiol. Prot. 24: A157-A177<br />
Castillo, L.E., Martinez, E., Ruepert, C., Savage, C., Gilek, M., Pinnok, M, & E.<br />
Solis. 2006. Water quality and macroinvertebrate community response<br />
following pesticide applications in a banana plantation, Limón, Costa Rica.<br />
Sci. Total Envir. 367 (1): 418-432.<br />
Johanna Gardeström, Elena Gorokhova, Michael Gilek, Mats Grahn, Bengt-Erik<br />
Bengtsson and Magnus Breitholtz. 2006. A multi-level approach to predict<br />
toxicity in copepod populations: Assessment of growth, genetics and<br />
population structure. Aquat. Tox. 79: 41-48.<br />
Thorsson, M.H., Hedman, J.E., Bradshaw C., Gunnarsson, J.S. and Gilek, M.<br />
(2008). Effects of settling organic matter on the bioaccumulation of<br />
cadmium and bde-99 by Baltic Sea benthic invertebrates. Mar. Environ.<br />
Res. 65: 264-281.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
20(52)
Bilaga F<br />
Hedman, J.E., Bradshaw, C., Thorsson, M.H., Gilek, M. and Gunnarsson, J.S.<br />
(2008). Fate of contaminants in Baltic Sea sediments: the role of<br />
bioturbation and settling organic matter. Mar. Ecol. Prog. Ser. 356: 25-38.<br />
Alonzo, F., Hertel-Aas, T., Gilek, M., Gilbin, R., Oughton, D.H. and Garnier-oral<br />
presentationsLaplace, J. (2008). Modelling the propagation of effects of<br />
chronic exposure to ionizing radiation from individuals to populations. J.<br />
Environ. Rad. 99:1464-1473<br />
Garnier-Laplace, J., Copplestone, D., Gilbin, R., Alonzo, F., Ciffroy, P., Gilek, M.,<br />
Agüero, A., Bjork, M., Oughton, D.H., Jaworska, A., Larsson, C.M. &<br />
Hingston, J. (2008). Issues and practices in the use of effects data from<br />
FREDERICA in the ERICA tiered approach. J. Environ. Rad. 1474-1483.<br />
Oughton, D.H., Agüero, A., Avila, R., Brown, J.E. & Gilek, M. (2008). Addressing<br />
uncertainties in the ERICA integrated approach. J. Environ. Rad. 99:1384-<br />
1392<br />
Schenk, L., Hansson, S.O., Rudén, C. and Gilek, M. (2008). Occupational Exposure<br />
Limits: A Comparative Study. Regulatory Toxicology and Pharmacology<br />
50(2):261-270.<br />
Schenk, L., Hansson, S.O., Rudén, C. and Gilek, M. (2008). Are occupational<br />
exposure limits becoming more alike within the European Union? Journal of<br />
Applied Toxicology. 28: 858-866.<br />
BÖCKER OCH BOKKAPITEL<br />
Eriksson, J., Gilek, M. and Rudén C. (eds). (Forthcoming 2010). Regulating<br />
Chemical Risks: Multidisciplinary Perspectives on European and Global<br />
Challenges.<br />
Breitholtz, M., Nfon, E., Ricklund, N., Gilek, M., Cousins, I. and B-E. Bengtsson.<br />
2006. The use of chemical properties in aquatic ecotoxicological testing<br />
using small invertebrates. In C. Rudén and S.O. Hansson (eds), Using<br />
Chemistry in Environmental and Health Risk Assessment,<br />
Universitetsservice AB, pp 145-166.<br />
Eriksson, J., Gilek, M. and Rudén C. (eds). (Forthcoming 2010). Regulating<br />
Chemical Risks: Multidisciplinary Perspectives on European and Global<br />
Challenges. Springer.<br />
Gilek, M, Eriksson, J. and Rudén, C. (Forthcoming 2010). Introduction to chemical<br />
risk. In J. Eriksson, Gilek M and Rudén C (eds) Regulating Chemical Risks:<br />
Multidisciplinary Perspectives on European and Global Challenges.<br />
Springer.<br />
Rudén, C. Gilek, M. Forthcoming 2010. Scientific uncertainty and science-policy<br />
interactions in the risk assessment process. In J. Eriksson, Gilek M and<br />
Rudén C (eds) Regulating Chemical Risks: Multidisciplinary Perspectives on<br />
European and Global Challenges. Springer.<br />
RAPPORTER<br />
Kautsky, U., Johansson, L. & Gilek, M. 1999. An ecosystem model approach to<br />
estimate exposure to radionuclides and other environmental hazards.<br />
Paper presented at the 2nd International Symposium on Ionising<br />
Radiation, Ottawa, Canada. 8 pp.<br />
Strand, P. et al. (including M. Gilek). 2001. Identification of candidate reference<br />
organisms from a radiation exposure pathway perspective. Deliverable 1<br />
within the EC 5 th FP financed project FASSET.<br />
Larsson, CM et al. (including M. Gilek). 2002. Overview of programmes for the<br />
assessment of risks to the environment from ionising radiation and<br />
hazardous chemicals. Deliverable 2 within the EC 5 th FP financed project<br />
FASSET.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
21(52)
Bilaga F<br />
Woodhead, D., Zinger, I., et al. (including M. Gilek as a main contributor of<br />
chapter 4 ‘Extrapolation issues’). Radiation effects in plants and animals.<br />
2003. Deliverable 4 within the EC 5 th FP financed project FASSET<br />
Larsson, CM et al. (including M. Gilek). 2004. Framework for assessment of<br />
environmental impact of ionising radiation in major European ecosystems.<br />
Deliverable 6 within the EC 5 th FP financed project FASSET.<br />
Björk, M. Gilek, M (eds). 2005. Overview of risk characterisation methodologies.<br />
Deliverable 4b within EC 6 th FP financed project ERICA.<br />
Copplestone, D., Björk, M., Gilek, M. 2005. Ecological risk characterisation: An<br />
interim method for the ERICA integrated approach. Deliverable 4a within<br />
EC 6 th FP financed project ERICA.<br />
Jones, C., Allard, A-S., Bengtsson, B-E., Gilek, M. and Gunnarsson, J. 2006.<br />
Förbättrade miljöriskbedömningar. (In Swedish). Swedish Environmental<br />
Protection Agency Report 5538<br />
Jones, C., Allard, A-S., Gilek, M., Gunnarsson, J. Lenoir, L., Persson, T., Taylor, A.<br />
and Yesilova, H. 2009. Tillämpning av metodik för miljöriskbedömning på<br />
utvalda förorenade områden (In Swedish). Swedish Environmental<br />
Protection Agency Report 5983.<br />
Gilek, M., Jones, C., Allard, A-S., Gunnarsson, J. Lenoir, L., Persson, T., Taylor, A.<br />
and Yesilova, H. 2009. Metodik för miljöriskibedömning av förorenade<br />
områden. (In Swedish). Swedish Environmental Protection Agency Report<br />
5928.<br />
KONFERENSBIDRAG<br />
International Conference ‘Ecohazard’, Aachen, Germany 2003. Poster<br />
presentation. Can genetic techniques improve the sensitivity and accuracy<br />
of regular ecotoxicity tests? Breitholtz, M., Ehn, E., Gorikhova, E., Gilek,<br />
M., Grahn, M., and Bengtsson BE.<br />
International Conference on the ‘Protection of the environment from the effects of<br />
ionizing radiation’, Stockholm, October 2003. ‘Assessing ecological effects<br />
of ionizing radiation’. Skarphédinsdóttir, H, Gilek, M., Kautsky, U.<br />
SETAC-Europe, Lille, France. 2005. ‘Effects of organic matter quality on the<br />
distribution of BDE-99 and cadmium in Baltic Sea sediment: Part I –<br />
Bioturbation’. Jenny Hedman, Clare Bradshaw, Maria Thorsson, Michael<br />
Gilek, Jonas Gunnarsson.<br />
SETAC-Europe, Lille, France. 2005. ‘Effects of organic matter quality on the<br />
distribution of BDE-99 and cadmium in Baltic Sea sediment: Part II –<br />
Bioaccumulation, Maria Thorsson, Jenny Hedman, Clare Bradshaw, Michael<br />
Gilek, Jonas Gunnarsson.<br />
SETAC-Europe, The Hague, the Netherlands. 2006. Regulation of chemicals<br />
around the Baltic Sea: differences and similarities among countries and<br />
areas of regulation. Linda Schenk, Michael Gilek, Johan Eriksson, Camilla<br />
Hermansson, Sven-Ove Hansson, Marta Reuter, Christina Rudén<br />
Eurotox, Amsterdam, the Netherlands 2007. Congress of the European Societies<br />
of Toxicology. ‘Occupational Exposure Limits: A Comparative Study Of The<br />
Levels Today And Development During The Ten Past Years’. Linda Schenk,<br />
Sven Ove Hansson, Christina Rudén, and Michael Gilek.<br />
POPULÄRVETENSKAP<br />
2008. Östersjöns miljörisker under lupp (In Swedish). Tidningen Forskning.<br />
<strong>Forsknings</strong>Förlaget AB.<br />
2009. Jönsson, AM, Gilek, M and Hassler, B. Miljörisker i Östersjön och möjlighet<br />
till hållbar förvaltning av naturresurser. (In Swedish). Miljöforskning,<br />
Formas.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
22(52)
Bilaga F<br />
MATS GRAHN<br />
PEER-REVIEW-GRANSKADE ARTIKLAR<br />
Visram S, Yang MC, Moothien Pillay R, Said S, Henriksson O, Grahn M, Allen C.<br />
Effect of Pleistocene Sea Level Fluctuations on Historical Demography of<br />
High Gene Flow and High Genetic Diversity of the Blue Barred Parrotfish<br />
(Scarus ghobban) in the Western Indian Ocean. Marine Biology (in press).<br />
Souter P, Henriksson O, Olsson N, Grahn M. 2009. Patterns of genetic structuring<br />
in the coral Pocillopora damicornis on reefs in East Africa. BMC Ecology<br />
9:19.<br />
Bensch S, Grahn M, Müller N, Gay L, Åkesson S. 2009. Genetic, morphological,<br />
and feather isotope variation of migratory willow warblers show gradual<br />
divergence in a ring. Molecular Ecology. 18: 3087-3096.<br />
Souter P, Grahn M. 2008. Spatial genetic patterns in lagoonal, reef-slope and<br />
island populations of the coral Platygyra daedalea in Kenya and Tanzania.<br />
Coral Reefs. 27: 433–439.<br />
Gardeström J, Dahl U, Kotsalainen O, Maxson A, Elfwing T, Grahn M, Bengtsson<br />
BE, Breitholtz M. 2008. Evidence of population genetic effects of long-term<br />
exposure to contaminated sediments – A multi-endpoint study with<br />
copepods. Aquatic Toxicology. 86: 426-436.<br />
Mangubhai S, Souter P, Grahn M. 2007. Phenotypic variation in the coral Platygyra<br />
daedalea in Kenya: morphometry and genetics. Marine Ecology-Progress<br />
Series. 345: 105–115.<br />
Forsberg L, Dannewitz J, Petersson E, Grahn M. 2007. Influence of genetic<br />
dissimilarity in the reproductive success and mate choice of brown trout -<br />
females fishing for optimal Mhc dissimilarity. Journal of Evolutionary Biology.<br />
20: 1859-69.<br />
Ekblom R, Saether SA, Jacobsson P, Fiske P, Sahlman T, Grahn M, Kalas JA,<br />
Höglund J. 2007. Spatial pattern of MHC class II variation in the great snipe<br />
(Gallinago media). Molecular Ecology. 16: 1439-1451.<br />
Gardeström J, Gorokhova E, Gilek M, Grahn M, Bengtsson BE, Breitholtz M. 2006.<br />
A multilevel approach to predict toxicity in copepod populations: Assessment<br />
of growth, genetics, and population structure. Aquatic Toxicology. 79: 41-<br />
48.<br />
Skarstein F, Folstad I, Liljedal S, Grahn M. 2005. MHC and fertilization success in<br />
the Arctic charr (Salvelinus alpinus). Behavioral Ecology and Sociobiology.<br />
574: 374-380.<br />
Ekblom R, Saether SA, Grahn M, Fiske P, Kalas JA, Höglund J. 2004. Major<br />
histocompatibility complex variation and mate choice in a lekking bird, the<br />
great snipe (Gallinago media). Molecular Ecology. 13: 3821-3828.<br />
Olsén KH, Grahn M, Lohm J. 2003. The influence of dominance and diet on<br />
individual odours in MHC identical juvenile arctic charr, Salvelinus alpinus,<br />
siblings. Journal of Fish Biology. 63: 855-862.<br />
Ekblom R, Grahn M, Höglund J. 2003. Patterns of polymorphism in the MHC class<br />
II of a non-passerine bird, the great snipe (Gallinago media).<br />
Immunogenetics. 54: 734-741.<br />
Olsén KH, Grahn M, Lohm J. 2002. Influence of MHC on sibling discrimination in<br />
Arctic charr, Salvelinus alpinus (L.). Journal of Chemical Ecology. 28: 783-<br />
795.<br />
Lohm J, Grahn M, Langefors Å, Andersen O, Storset A, von Schantz T. 2002.<br />
Experimental evidence for major histocompatibility complex-allele-specific<br />
resistance to a bacterial infection. Proceedings of the Royal Society London<br />
B. 269: 2029-2033.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
23(52)
Bilaga F<br />
Langefors Å, Lohm J, Grahn M, Andersen O, von Schantz T. 2001. Association<br />
between Mhc class II B alleles and resistance to Aeromonas salmonicida in<br />
Atlantic salmon. Proceedings of the Royal Society London B. 268: 479-485.<br />
Langefors Å, Lohm J, von Schantz T, Grahn M. 2000. Screening of Mhc variation in<br />
Atlantic salmon (Salmo salar): a comparison of RFLP, DGGE and sequencing.<br />
Molecular Ecology. 9: 215-219.<br />
BOKKAPITEL<br />
Grahn, M. 2000. MHC genotype and ornamentation. In: Animal signals: signalling<br />
and signal design in animal communication (ed. Y. Espmark, T. Amundsen &<br />
G. Rosenqvist), pp. 421-436. Trondheim, Norway: Tapir Academic.<br />
KONFERENSBIDRAG<br />
von Schantz T, Bensch S, Grahn M, Hasselquist D, Wittzell H. 1999. Good genes,<br />
oxidative stress and condition-dependent sexual signals. Proceedings of the<br />
Royal Society London B. 266: 1-12.<br />
POPULÄRVETENSKAP<br />
Grahn, M. 2004. Ny mat och gamla gener. In: Formas fokuserar 4: Forskare<br />
klargör Myter om maten. (ed by B. Johansson). Formas. Stockholm.<br />
Grahn, M. 2001. Varför evolutionär medicin? En förklaringsmodell för sjukdom.<br />
Medikament. 5:28-32.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
24(52)
Bilaga F<br />
MONICA HAMMER<br />
PEER-REVIEW-GRANSKADE ARTIKLAR<br />
Hammer, M. Marine Ecosystem Support to Fisheries and Fish Trade. In: Folke and<br />
Kåberger (eds.). Linking the Natural Environment and the Economy; Essays<br />
from the Eco - Eco Group. Kluwer Academic Publishers, Dortrecht, 1991. pp.<br />
189-209.<br />
Folke, C., M. Hammer and AM Jansson.1991. The Life Support Value of<br />
Ecosystems; A Case Study of the Baltic Sea Region. Ecological Economics<br />
vol. 3:123-138.<br />
Hammer, M., AM Jansson and BO Jansson.1993. Diversity Change and<br />
Sustainability - Implications for Fisheries. Ambio, 22:97-105.<br />
Folke, C., Hammer, M., Costanza, R., and AM Jansson. 1994. Investing in Natural<br />
Capital: Why, What, and How. in: Jansson, AM., Hammer, M., Folke, C., and<br />
Costanza, R. (eds.) Investing in Natural Capital: The Ecological Economic<br />
Approach to Sustainabiliy. Island Press, Covelo, Ca., and Island Press. pp.<br />
1-20.<br />
Hammer, M. 1994. Natural and Human-made Capital Interdependencies.<br />
Examples from the Baltic Sea. Doctoral dissertation. Department of Systems<br />
Ecology, Stockholm University, Stockholm, Sweden.<br />
Hammer, M. Diversity Conservation in Relation to Fisheries in the Baltic Sea.<br />
1995. in: Perrings, C., Mäler, K.-G., Folke, C. and B.-O. Jansson. (eds).<br />
Biodiversity Conservation: Problems and Policies. Dordrecht. Kluwer<br />
Academic Press. pp.52-61.<br />
Hammer, M. 1995. Integrating Ecological and Economic Feedbacks for Sustainable<br />
Fisheries. In: (eds.) Hanna, S. and Munasinghe, M. Property Rights in a<br />
Social Context. Case Studies and Applications. The Beijer International<br />
Institute of Ecological Economics and the World Bank. pp. 141- 152.<br />
Jansson, AM and Hammer M. 1999. Patches and Pulses as Fundamental<br />
Characteristics For Matching Ecological and Cultural Diversity: The Baltic<br />
Sea Archipelago. Biodiversity and Conservation 8:71-84.<br />
Holmlund, C. M. and M. Hammer. 1999. Ecosystem Services Generated by Fish<br />
Populations. Ecological Economics 29:253-268.<br />
Hammer, M and Söderqvist, T. 2001. Enhancing the Transdisciplinary Dialogue in<br />
Curricula Development. Ecological Economics 38:1-5.<br />
Tengö, M. and Hammer, M. 2003. Management Practices for Building Adaptive<br />
Capacity. A Case from Northern Tanzania. 2003. in: Berkes, F. Colding, J.,<br />
and Folke C. (eds.) Navigating Social-Ecological Systems: Building<br />
Resilience for Complexity and Change. Cambridge University Press. pp.132-<br />
162.<br />
Hammer, M., Holmlund, C.M., Åqvist Almlöv, M. 2003. Social-Ecological Feedback<br />
Links for Ecosystem Management: A Case Study of the Central Baltic Sea<br />
Archipelago. Ocean & Coastal Management. 46:527-545.<br />
Holmlund C. and Hammer, M. 2004. Effects of Fish stocking on Ecosystem<br />
Services: An Overview and Case Study Using the Stockholm Archipelago.<br />
Environmental Management. 33: 799-820.<br />
Åqvist Almlöv, M. & Hammer, M. 2006. Changing Use Patterns, Changing<br />
Feedback Links: Implications for Reorganization of Coastal Fisheries<br />
Management in the Stockholm Archipelago, Sweden. Ecology & Society.<br />
11(2): 3. [online] URL: http://www.ecologyandsociety.org/vol11/iss2/art3/.<br />
Eriksson, S., Hammer, M. 2006. The challenge of combining timber production<br />
and biodiversity conservation for long-term ecosystem functioning - a case<br />
study from Swedish boreal forestry. Forest Ecology and Management,<br />
237:208-217.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
25(52)
Bilaga F<br />
Hammer, M. 2009. Whose fish? Managing salmonidae and humans in complex<br />
social-ecological systems – Examples from the Baltic Sea Region. 2009. In:<br />
Haro, A.J., K.L., Smith, R.A. Rulifson, c.M. Moffitt, R.J. Klauda, M.J.<br />
Dadswell, R.A. Cunjak, J.E. Cooper, K.L. Beal, and T.S. Avery, (eds.)<br />
Challenges for Diadromous Fishes in a Dynamic Global Environment.<br />
American Fisheries Society, Symposium 69, Betsheda, Maryland. pp. 663-<br />
676.<br />
Hammer, M., Eriksson, S., and Kulyasova, A. 2009. Challenges in combining<br />
forestry intensification and long-term adaptive capacity – examples from<br />
Swedish and Karelian boreal forest management. (Manuscript in revision)<br />
Eriksson, S., Skånes, H, and Hammer, M. User patterns, management institutions<br />
and forest landscape composition in Sweden in a long-term perspective.<br />
(Submitted manuscript).<br />
BÖCKER<br />
Jansson, AM., Hammer, M., Folke, C., and Costanza, R. (eds.)1994. Investing in<br />
Natural Capital: The Ecological Economic Approach to Sustainability. Island<br />
Press, Covelo, Ca. and ISEE Press. 504 pp.<br />
Söderqvist, T., Hammer, M. & Green, I.-M. 2004. Samverkan för människa och<br />
natur. En introduktion till ekologisk ekonomi. Textbook in Ecological<br />
Economics for the university level. In Swedish. Studentlitteratur. Lund. 293<br />
pp.<br />
Bohlin, G., Hammer M., Kirsch, F.M., and W. Szrubka. (eds.) 2005.The Challenge<br />
of the Baltic Sea Region. Culture, Ecosystems, Democracy. Södertörn<br />
Academic Studies 29. Elanders. Stockholm. 350 pp.<br />
KONFERENSBIDRAG<br />
Hammer, M., A. Pagano, C. Folke and AM Jansson. 1988. Socio - Economic and<br />
Environmental Changes Affecting Baltic Fisheries - Implications for<br />
Management. Presented at the American Fisheries Society, Toronto, 1988.<br />
Abstract.<br />
Hammer, M. 1991 Ecological Support and Socio-Economic Trends in Fisheries –<br />
Matches and Mismatches for Ecological -Economic Sustainability. Paper<br />
presented at the Conference of Human Ecology, Gothenburg, June 9 - 14,<br />
1991. Abstract.<br />
Hammer, M.1991. Ecological Support and Socio-economic Regulation in Fisheries -<br />
A Case Study of Sweden's Baltic Fisheries. Paper presented at the Second<br />
Annual Meeting of the International Association for the Study of Common<br />
Property. University of Manitoba, Winnipeg, Canada, September 26-<br />
29,1991. Abstract.<br />
Hammer, M. 1992. Sustainable Use of Natural Capital in Fisheries: Ecosystem<br />
Support and Environmental Perceptions. paper presented at the Second<br />
Meeting of the International Society for Ecological Economics, Stockholm<br />
University. August 3-6, 1992. Abstract.<br />
Hammer, M. 1994. Linking Ecological and Socio-Economic Systems for<br />
Sustainability - the Case of Sweden's Baltic Sea Fisheries. Paper presented<br />
at the The Third Biennial Meeting of the International Society for Ecological<br />
Economics. Down to Earth Practical Applications of Ecological Economics.<br />
San José, Costa Rica October 24 - 28, 1994. Abstract.<br />
Hammer, M. 1995. Resource Management and Ecosystem Resilience: A Case<br />
Study of the Baltic Sea Fisheries. Prepared for the Fifth Conference on<br />
Common Property Resources. Reinventing the Commons, Bodo, Norway,<br />
May 24-28, 1995. Abstract.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
26(52)
Bilaga F<br />
Hammer, M., Olsson, P. & Holmlund, C. 1996. Identifying Barriers and Bridges for<br />
Sustainable management of Coastal Seas Fish Resources - Ecosystem<br />
Support, Resource Demand, and Biodiversity Changes. Presentation at the<br />
Fourth Biennial Meeting of the International Society for Ecological<br />
Economics. designing Sustainability Building partnerships among Society,<br />
Business, and the Environment. Boston University. August 4-7, 1996.<br />
Boston, Ma. Abstract.<br />
Hammer, M. 1997. Mangrove Forest Deforestation, Shrimp Farming and Fisheries<br />
Development in the Gulf of Thailand. Paper presented at the 7th Stockholm<br />
Water Symposium. 3rd International Conference on the Environmental<br />
Management of Enclosed Coastal Seas (EMECS). 10 -15 August, 1997.<br />
Abstract.<br />
Hammer, M. 1998. Shifting Fishing Patterns in Archipelago Communities - Impacts<br />
on Ecosystem services and Ecological Knowledge in the Baltic Archipelago<br />
Sea Region. Paper presented at the 7th Conference of the International<br />
Association for the Study of Common Property: Crossing Boundaries.<br />
Vancouver, Canada 10-14 June 1998. Abstract.<br />
Hammer, M. 1998. Linking Human Use and Ecosystem Resilience - User Shifts and<br />
Ecosystem Services in the Baltic Sea Archipelagoes. Beyond Growth: Policies<br />
and Institutions for Sustainability.The Fifth Biennial Meeting of the<br />
International Society for Ecological Economics. Santiago, Chile. November<br />
15-19, 1998. Abstract.<br />
Hammer, M. and Holmlund, C. 1999. Ecosystem services generated by fish<br />
populations - Implications for management. ICES SCOR meeting on<br />
Ecosystem Effects of Fishing. Montpellier, France 15 - 19 March 1999.<br />
Abstract.<br />
Hammer, M and Åqvist Almlöv. 2000. Changing Resource Management<br />
Institutions - Changing Feedback Links: Barriers and Bridges to Resilient<br />
Coastal Fisheries Systems. Constituting the Commons: Crafting Sustainable<br />
Commons in the New Millenium. The 8th Biennial Conference of the<br />
International Association for the Study of Common Property Resources.<br />
(IASCP). Bloomington, Indiana 31 May - 4 June, 2000. Abstract.<br />
Holmlund, C. and Hammer, M. 2001. Resource User Shift and Local Ecological<br />
Knowledge – A Case study of Fisheries in Stockholm Archipelago. Building<br />
Bridges with Traditional Knowledge. The Society for Economic Botany, 42 nd<br />
Annual Meeting & The International Society for Ethnopharmacology.<br />
Honolulu, Hawaii. May 28 – June 2, 2001.<br />
Tengö, M. and Hammer, M. 2001. Local Knowledge on Ecosystem Processes –<br />
Nutrient Management Among the Iraqw of Northern Tanzania. Building<br />
Bridges with Traditional Knowledge. The Society for Economic Botany, 42nd<br />
Annual Meeting & The International Society for Ethno pharmacology.<br />
Honolulu, Hawaii. May 28 – June 2, 2001.<br />
Hammer, M. 2004. Changing user group patterns in archipelago areas –<br />
Implications for ecosystem services and local ecological knowledge. Paper<br />
presentation at the Tenth Biannual Meeting of the International Association<br />
for the Study of Common Property Resources. (IASCP). Mexico.Hammer, M.,<br />
Åqvist-Almlöv, M., and S. Eriksson. 2006. An Ecosystem Approach to the<br />
Governance of Local Common Pool Resources Examples From Coastal and<br />
Forest Systems in Sweden 11th Biannual IASCP conference, Bali June 19-<br />
23, 2006Hammer, M. 2007. Whose fish? Managing salmonidae and humans<br />
in complex social-ecological systems - Examples from the Baltic Sea<br />
Region. Paper presentation at the 2 nd Diadromous Fish Symposium:<br />
Challenges for Diadromous Fishes in a Dynamic Global Environment.<br />
American Fisheries Society. 18-21 June 2007. Halifax, Canada. Hammer, M.<br />
2007. Changing property rights and user patterns in the Central Baltic<br />
archipelago: Implications for sustainable governance. The fourth biennial<br />
conference of the US Society for Ecological Economics: Creating<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
27(52)
Bilaga F<br />
Sustainability within our Midst: Challenges for the 21st Century. New York<br />
City. 23 – 27 June, 2007.<br />
Hammer, M. 2007. Changing property rights and user patterns in the Central<br />
Baltic archipelago: Implications for sustainable governance MARE conference<br />
people and the Sea IV: Who owns the coast? July 5-7, 2007. Amsterdam,<br />
Netherlands.<br />
Hammer, M., Balfors, B., Mörtberg, U., Petersson, M., Söderqvist, T., Franzén, F.,<br />
Andersson, I., Warghagen, D. 2009. Implementing the EU Water Framework<br />
Directive (WFD) – opportunities and challenges for ecosystem<br />
managementVienna, Austria July, 2009.Hammer, M., Andrén, E., Boström,<br />
M., Gilek, M., Hassler, B., Jönsson, AM., Karlsson, M., Lönn, M., and S.<br />
Söderström. 2009. Governance of environmental risks in the Baltic sea from<br />
an ecosystem management perspective – a framework for analysisTallin,<br />
August, 2009Hammer, M., Balfors, B., Mörtberg, U., Petersson, M.,<br />
Söderqvist, T., Franzén, F., Andersson, I., Warghagen, D. 2009. Governance<br />
of water resources in the phase of change – A case study on the<br />
implementation of the EU Water Framework Directive in the Baltic Region.<br />
International Conference on Risk and Uncertainty. Sigtuna November 2009.<br />
POPULÄRVETENSKAP<br />
Hammer, M., AM Jansson och C. Folke. 1986. Förädla fisket i Östersjön.<br />
Askölaboratoriet, Stockholms Universitet och Svenska Ostkustfiskarenas<br />
Centralförbund.15 pp. (in Swedish).<br />
Hammer, M. 1991. Ecological Economics "Atelier" Charts Course in New Baltic<br />
Political Climate. Article for the International Society for Ecological<br />
Economics (ISEE) Newsletter Vol.2 nr.3. p. 1, 4-5.<br />
Hammer, M. 1991. När ekonomisk teori inte räcker som vägledning. Paper<br />
presented at the Svenska Naturskyddsföreningens Höstkongress, Natur och<br />
Miljö. Stockholm 15 November 1991. SNF report. pp. 18-21.<br />
Hammer, M. 2000. Fiske och fiskodling i skärgården från ett ekosystemperspektiv.<br />
In: ed.: M. Numers. Skärgårdsmiljöer - nuläge, problem och möjligheter.<br />
Nordiska Ministerrådets Skärgårdssamarbete. Europeiska regionala<br />
utvecklingsfonden. Åbo. pp. 33 - 40.<br />
Hammer, M. 2003. Ekosystemen tjänar oss. Vetenskap och Teknik. April 2003.<br />
ÖVRIGA PUBLIKATIONER<br />
Hammer, M. och I. Lindkvist. 1984. Virkesmarknaden - En intervjuundersökning.<br />
Stockholm School of Economics, Stockholm (mimeo., in Swedish)<br />
Jansson, AM, C. Folke and M. Hammer. 1987. Economic Uses of Renewable Marine<br />
Resources; Man as a Waste Producing Top Consumer in the Baltic Sea.<br />
Paper presented at the Vienna Center Conference on Ecology and<br />
Economics; "Social and Economic Indicators for Ecological Questions,<br />
Directions for Environmental and Economic Policies", 26 - 29 September,<br />
1987, Barcelona, Spanien.<br />
Hammer, M. 1988. Sweden's Fisheries and Foreign Trade in Fish Products – An<br />
Ecological, Economic Analysis. Askö Laboratory and Dept. of Zoology,<br />
Stockholm University.<br />
Hammer, M. 1989. Methods for Natural Resource Evaluation- Matches and<br />
Mismatches. Paper presented in the post-graduate course "Natural Resource<br />
Futures: An inventory of Problems and methods". Askö Laboratory. Division<br />
of Natural Resources Management, Stockholm University.<br />
Hammer, M. 1990. Miljöförändringar och fiskeproblem i Östersjön. En<br />
enkätundersökning med ostkustens fiskare. Institutionen för Systemekologi.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
28(52)
Bilaga F<br />
Stockholms Universitet. Technical Report no. 6. Department of Systems<br />
Ecology, Stockholm University, Stockholm.(in Swedish)<br />
Hammer, M. 1991. Sweden's Herring Fisheries - A Comparison between Coastal,<br />
Offshore and Industrial Fisheries. Paper presented at the Seminar on Energy<br />
and Emergy Analysis. Royal Swedish Academy of Agriculture and Forestry.<br />
Stockholm. June 6, 1991. In: (eds.) S.J. Doherty, and P.O. Nilsson.Emergy<br />
Analysis: A Biophysical Bridging Between the Economies of Humanity and<br />
Nature. Sveriges Lantbruksuniversitet.Uppsala.<br />
Hammer, M. 1993. Svenska fiskeresurser - ett ekologiskt, ekonomiskt<br />
bärkraftsperspektiv. Report for the Governmental Investigation on Swedish<br />
Fisheries Development Possibilities. Utredningen om fiskerinäringens<br />
utvecklingsmöjligheter, (Jo 1992:03). Technical Report no 12. Department<br />
of Systems Ecology, Stockholm University, Stockholm, Sweden. 10 pp.<br />
Jansson, AM, Hammer, M and Folke C. 1993. The Seas as Common Property<br />
Resources An Ecological Economic Analysis of the Human - Ecosystem<br />
relation on Different Scale Levels. Project report to the Swedish Council for<br />
Planning and Coordination of Research. (in Swedish).<br />
Hammer, M. 1994. Resource Demands and Management Approaches for Multiscale<br />
Fisheries. in: Hammer, M. Natural and Human-made Capital<br />
Interdependencies. Examples from the Baltic Sea. Doctoral dissertation.<br />
Department of Systems Ecology, Stockholm University, Stockholm, Sweden.<br />
19 pp.<br />
Hammer, M. 1994. Fishermen's Perspectives on Environmental Change and<br />
Fishery Management. A Survey of Swedish Baltic Fishermen. in: Hammer,<br />
M. Natural and Human-made Capital Interdependencies. Examples from the<br />
Baltic Sea. Doctoral dissertation. Department of Systems Ecology,<br />
Stockholm University, Stockholm, Sweden. 21pp.<br />
Hammer, M. and Åhman, U. 1994. (eds.) Ecological Economic Aspects on Nature<br />
and Society. Course papers from the ecological economics post graduate<br />
course. Technical Report No. 17. Department of Systems Ecology,<br />
Stockholm University. 31 pp.<br />
Hammer, M. and AM Jansson. 1995. Feedback Links Between Ecological and<br />
Socio-economic Diversity - Barriers and Bridges for Sustainable Use of<br />
Coastal Seas. Project proposal report to the Swedish Council for Forestry<br />
and Agricultural Research. (in Swedish).<br />
Hammer, M and Dahlberg, K.(eds.)1995. Identification, Perception, and Valuation<br />
of Ecosystem Support to Human Society - Course papers from the Ecological<br />
Economics post graduate course, spring 1995. department of Systems<br />
Ecology, Stockholm University. Technical Report No 19. 108 pp.<br />
Hammer, M. Holmlund, C. and AM Jansson. 1998. From Commercial to<br />
recreational fisheries - Use Transitions and ecosystem Services. An<br />
integrated ecological, socio-economic perspective of the archipelago seas<br />
fishery resources. Project proposal report to the Swedish Council for<br />
Planning and Coordination of Research. (In Swedish). 4 pp.<br />
Hammer M. and Wikström, M. 1998. Aquaculture in the Archipelagoes of<br />
Stockholm,Sweden, Åland and Åboland, Finland: A Comparison of<br />
Environmental Effects and Socio-Economic Consequences. Report to the<br />
Environmental Fund. Stockholms läns landsting. (In Swedish) 2 pp.<br />
Hammer, M. and Lindblad, C. 1998. Sustainable Development in a Living<br />
Archipelago – A Transdisciplinary Framework for Environmental Planning.<br />
Report to the Environmental Fund, Stockholms läns landsting. (in Swedish)<br />
14 pp.<br />
Hammer, M. 1998. The Adapation of an Ecosystem Approach to the Conservation<br />
and Sustainable Use of Biological Diversity - the Malawi Principles. in:<br />
Workshop on the Ecosystem Approach to the Management and Protection of<br />
the North Sea, Oslo, Norway. June 15 - 17 1998. Nordic Council of<br />
Ministers. Fisheries/Environment. Tema Nord.1988:579. pp. 51-53.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
29(52)
Bilaga F<br />
Hammer, M., Åqvist - Almlöv, M., and AM Jansson. 1999. Fisheries as tourism in<br />
Stockholm archipelago - institutional feedback links and ecological<br />
implications. In: Stålvant C.E. and Jansson, B.-O. Baltic Basin Case Study<br />
Towards a Sustainable Baltic Europe Actions Concerted by Sweden, Finland<br />
Poland, Germany, and the Netherlands. BBCS 1996 - 1999. Department of<br />
Systems Ecology, Stockholm University, Stockholm. pp 9 - 13.<br />
Hammer M., and Åqvist Almlöv, M. 1999. An Ecosystem approach for a<br />
Sustainable Management of The Baltic Sea Archipelago. In: Sustainable<br />
Development in the Central Baltic Sea Region Archipelagos and Coastal<br />
Zones. Project Report of the Baltic Palette Project. 16 pp.<br />
Hammer, M. 2004. Towards implementation of the CBD ecosystem approach -<br />
Examples from Sweden. In: (eds.) Korn, H., Scliep, R., & Stadler, J. Report<br />
of the International Workshop on “Ways to promote the ideas behind the<br />
CBD’s Ecosystem Approach in Central and Eastern Europe”. Federal Agency<br />
for Nature Conservation. Germany. BfN – Skripten 120/2004. pp.11-<br />
16.Hammer, M. 2009. Hållbar utveckling – från vision till praktiskt<br />
handlande. Key note.Dialog Forum. Samarbetsforum för Södertörns<br />
högskola och kommunen Huddinge 7 maj 2009.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
30(52)
Bilaga F<br />
BJÖRN HASSLER<br />
PEER-REVIEWED-GRANSKADE ARTIKLAR<br />
Knudsen O. F. and B. Hassler (forthcoming 2010). “Regulatory Interaction,<br />
System Capacity, and Actor Constraints”. Global Governance, 16(2).<br />
Hassler, B (2008). “Individual incentives, collective action, and institutional<br />
cooperation – Sweden and the case of Baltic Sea oil transports”. Journal of<br />
Environmental Policy and Planning, 10(4): 339-358.<br />
Hassler, B. (2005). “The Myth of Sustainable Development – Environmental<br />
Policy, Practice and Incentives in the Baltic Sea Region”, in Bolin, G.,<br />
Hammer, M. Kirsch, F-M. and Szrubka, W. The Challenge of the Baltic Sea<br />
Region – Culture, Ecosystems, Democracy. Huddinge: Södertörn University<br />
College<br />
Hassler, B. (2003). Science and Politics of Foreign Aid – Swedish Environmental<br />
Support to the Baltic States. Dordrecht, Kluwer Academic Publishers.<br />
Hassler, B. (2003). ’Protecting the Baltic Sea – The Helsinki Convention and<br />
national interests’. In Yearbook of International Co-operation on<br />
Environment and Development, 2003. London: Earthscan.<br />
Hassler, B. (2002). ’Foreign assistance as policy instrument - The influence on<br />
Baltic environmental investment exerted by Swedish aid’. Cooperation and<br />
Conflict, 37(1): 25-45.<br />
POPULÄRVETENSKAPLIGT<br />
Hassler, B. (2007). “Swedish environmental support to the Baltic Sea countries –<br />
collective goods, national interests, and altruism.” Working Paper, Södertörn<br />
University.<br />
Jönsson A. M., M. Gilek and B. Hassler (2009). “Får Östersjön en Hållbar<br />
Förvaltning?”. Miljöforskning, 3-4: 30-31.<br />
Hassler, B (2006). “Miljösamarbete i Östersjöregionen”. In Birgitta Johansson<br />
(Ed.) FORMAS fokuserar – Östersjön. Stockholm: Formas.<br />
Hassler, B. (2004). Miljösamarbete mellan Östersjöländerna – En analys av<br />
organisationer och strukturer i närområdet. Stockholm: Miljödepartementet.<br />
ÖVRIGA PUBLIKATIONER<br />
Hassler, B. (2000). The strategy of assistance – Swedish environmental<br />
cooperation with the Baltic States 1991-1996. Avhandling Nr. 219. Choe, Y.,<br />
Hassler, B. & Zyborowicz, S. (red.) (2003). Sweden and Poland in a European<br />
Perspective - Some Aspects on the Integration Process. Huddinge:<br />
Södertörns högskola.<br />
Hassler, B. (2003). “Postmaterialistic environmental attitudes: a theoretical<br />
elaboration”. Paper presented on the ECPR Conference in Pilzen, 2003,<br />
Södertörn University College Academic Papers.<br />
Hassler, B. (2009). ”Bokanmälan: Internasjonal Miljøpolitikk”. Tidsskrift for<br />
Samfunnsforskning. 2(50): 242-245.<br />
Linköping, Tema Vatten i Natur och Samhälle, Linköpings Universitet.<br />
Hassler, B (Submitted manuscript). “Global Regimes and Regional Adaptation -<br />
Environmental Safety in Baltic Sea Oil Transportation”. Submitted to Marine<br />
Policy and Management, February 2010.<br />
Hassler, B (Submitted manuscript). “Book review: Transboundary Risk<br />
Governance.” Submitted to Regulation & Governance, February 2010.<br />
Hassler, B (red) (submitted). “Lokalt kontra europeiskt naturskydd - En jämförelse<br />
mellan kommunala reservat och Natura 2000-områden”. Submitted to<br />
Södertörn Publication Series, November 2009.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
31(52)
Bilaga F<br />
MIKAEL HÄRLIN<br />
PEER-REVIEW-GRANSKADE ARTIKLAR<br />
Härlin M. 1999. The logical priority of the tree over characters and some of its<br />
consequences for taxonomy. Biological Journal of the Linnean Society 68:<br />
497-503.<br />
Härlin M. 1999. Phylogenetic approaches to nomenclature: a comparison based on<br />
a nemertean case study. Proceedings of the Royal Society of London, B.<br />
266: 2201-2207.<br />
Härlin M. 2001. Towards a new biological taxonomy – let us give up the Linnean<br />
hierachy! Zoologica Scripta 30: 337-339.<br />
Härlin M, Härlin C. 2001. Phylogeny of the eureptantic nemerteans revisited.<br />
Zoologica Scripta 30: 49-58.<br />
Härlin C, Härlin M. 2003. Towards a historization of aposematism. Evolutionary<br />
Ecology 17: 197-212 (13).<br />
Härlin M. 2003. Taxon names as paradigms: the structure of nomenclatural<br />
revolutions. Cladistics 19: 138-143.<br />
Härlin M. 2003. On the relationship between content, ancestor, and ancestry in<br />
phylogenetic nomenclature. Cladistics 19: 144-147.<br />
Pleijel F, Härlin M. 2004. Phylogenetic nomenclature is compatible with diverse<br />
philosophical perspectives. Zoologica Scripta 33: 587-591.<br />
Härlin M. 2004. Classification nomenclature. In McGraw-Hill Yearbook 2004 of<br />
Science and Technology, pp. 52-54. McGraw-Hill, Inc., New York.<br />
Härlin M. 2005. Definitions and phylogenetic nomenclature. Proceedings of the<br />
California Academy of Sciences 56: 216-224.<br />
Härlin M, Thollesson M. 2005. Fundamentals of phylogenetic (and other)<br />
nomenclatures: an exchange of views. Symbolae Botanicae Upsalienses 33:<br />
141-151.<br />
Bertrand Y, Härlin M. 2006. Stability and universality in the application of taxon<br />
names in phylogenetic nomenclature. Systematic Biology 55: 848-858.<br />
Bertrand Y, Härlin M. 2008. Phylogenetic hypotheses, taxonomic sameness, and<br />
the reference of taxon names. Zoologica Scripta 37: 337-347.<br />
Härlin M, Bertrand Y. 2008. Historicism and essentialism in phylogenetic biology.<br />
Ms, published in Yann Bertrand’s doctoral thesis.<br />
ÖVRIGA PUBLIKATIONER<br />
Härlin M. 2000. Namn på djur och växter: hur handskas vi med vårt Linneanska<br />
arv på 2000-talet. Teknik & Vetenskap 16(5): 43.<br />
Härlin M. 2001. Linnés familj på väg ut ur forskningen. Smålandsposten (20/10-<br />
2001; Lördagsbilagan, s. 18-19.<br />
Härlin M. 2004. Vetenskapliga namn från ett mångvetenskapligt perspektiv.<br />
Teknik & Vetenskap 20(1): 48.<br />
Härlin C, Härlin M. 2003. Phylogenetic inference using absence/presence coded<br />
morphological characters: A phylogenetic hypothesis of Gyrinus (Gyrinidae,<br />
Coleoptera). Manuscript in Carina Härlin’s dissertation.<br />
Härlin M. 2007. ”Tappar vi namnen bort, även kunskap om tingen vi mister”.<br />
Tvärsnitt 2: 20-24.<br />
Bertrand Y, Elväng A, Melik W, Härlin M, Johansson M. 2009. Extensive<br />
phylogenetic network analysis reveals evidence of recombination and brings<br />
new insights into amino-acid signatures in Tick-borne encephalitis virus<br />
species. Ms.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
32(52)
Bilaga F<br />
KONFERENSBIDRAG<br />
Härlin C, Härlin M. 2002. Towards a phylogenetic ecology in whirligig beetles.<br />
International Society for Behavioural Ecology (ISBE2002). Montréal,<br />
Canada. 7-12/7, 2002.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
33(52)
Bilaga F<br />
MAGNUS JOHANSSON<br />
PEER-REVIEW-GRANSKADE ARTIKLAR<br />
Ellencrona K., Syed A. and Johansson M. Flavivirus NS5 Associates with Host-Cell<br />
Proteins Zonula Occludens-1 and the Regulating Synaptic Membrane<br />
Exocytosis-2 Via an Internal PDZ Binding Mechanism, Biological Chemistry.<br />
(2009) 390; 319-323. Impact Factor: 3.000<br />
Werme K., Wigerius M., and Johansson M. Tick-Borne Encephalitis Virus NS5<br />
associates with membrane protein Scribble and impairs interferon<br />
stimulated JAK-STAT signaling, Cellular microbiology (2008) 10(3), 696-<br />
712. Impact Factor: 5.312 Citations: 7<br />
Melik W., Nilsson A. and Johansson M. Detection strategies of tick-borne<br />
encephalitis virus in Swedish Ixodes ricinus reveal evolutionary<br />
characteristics of emerging tick-borne flaviviruses. Archives of Virology<br />
(2007) 152; 1027-1034. Impact Factor: 1.987 Citations: 4<br />
Brooks, A. J., Johansson, M., Criswell E., Jans, D.A. and Vasudevan, S. G “The<br />
interdomain region of Dengue NS5 protein interacts with NS3 and host<br />
proteins.” Dengue Bulletin (2002), 26, 155-161<br />
Brooks, A. J., Johansson, M., John A.,V., Xu, Y., Jans, D. A. and Vasudevan, S. G.<br />
“The importin- binding region of dengue virus NS5 protein is a functional<br />
nuclear localisation signal (NLS) that is coupled to other NLS sequences in<br />
the interdomain region.” Journal of Biological Chemistry (2002), 277,<br />
36399-36407 Impact Factor: 5.854; Citations: 26<br />
Vasudevan, S.G., Johansson, M., Brooks, A.J., Llewellyn, L.E., Jans, D.A.<br />
"Characterisation of inter- and intra- molecular interactions of the dengue<br />
virus RNA dependent RNA polymerase as potential drug targets" Il<br />
Farmaco (2001) 33-36. Citations: 5<br />
Johansson, M., Brooks, A.J., Jans, D.A. and Vasudevan, S.G. "A small region of<br />
the dengue virus-endcoded RNA-dependent RNA polymerase, NS5, confers<br />
interaction with both the nuclear transport receptor importin- and the<br />
viral helicase, NS3", Journal of General Virology (2001), 82, 735-745.<br />
Impact Factor: 3.120; Citations: 41.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
34(52)
Bilaga F<br />
MIKAEL LÖNN<br />
PEER-REVIEW-GRANSKADE ARTIKLAR<br />
Lönn M, Prentice HC. 2002. Gene diversity and demographic turnover in central<br />
and peripheral populations of the perennial herb, Gypsophila fastigiata.<br />
Oikos 99: 489-498.<br />
Grandin U, Lönn M, Rydin H. 2002. Allozyme variation at a PGI locus in differently<br />
aged populations of Moehringia trinervia (Caryophyllaceae) in a<br />
successional area. Nordic Journal of Botany 22: 303-311.<br />
Gustafsson S, Lönn M. 2003. Genetic differentiation and habitat preference of<br />
flowering-time variants within Gymnadenia conopsea. Heredity 91: 284-<br />
292.<br />
Kolseth A, Lönn M. 2005. Genetic structure of Euphrasia stricta on the Baltic<br />
island of Gotland, Sweden. Ecography 28: 443-452.<br />
Kolseth A, Lönn M, Svensson BM. 2005. Genetic structure in two meadow varieties<br />
of Euphrasia stricta on the Baltic island of Gotland (Sweden) and<br />
implications for conservation. Folia Geobotanica 40: 163-176.<br />
Prentice HC, Lönn M, Rosquist G, Ihse M, Kindström M. 2006. Gene diversity in a<br />
fragmented population of Briza media: grassland continuity in a landscape<br />
context. Journal of Ecology 94: 87-97.<br />
Lönn M, Alexandersson R, Gustafsson S. 2006. Hybrids and fruit set in a mixed<br />
flowering-time population of Gymnadenia conopsea (Orchidaceae).<br />
Hereditas 143: 222-228.<br />
Gunnarsson U, Shaw JA, Lönn M. 2007. Local-scale genetic structure in the<br />
peatmoss Sphagnum fuscum. Molecular Ecology 16: 305–312.<br />
Jonsson M, Bertilsson M, Ehrlén J, Lönn M. 2008. . Genetic divergence of<br />
climatically marginal populations of Vicia pisiformis on the Scandinavian<br />
Peninsula. Hereditas 145: 1-8.<br />
Reitalu T, Prentice HC, Sykes MT, Lönn M, Jönsson L, Hall K. 2008. Plant speciessegregation<br />
on different spatial scales in dry, semi-natural grasslands.<br />
Journal of Vegetation Science 19:407-416.<br />
Wallin L, Svensson BM, Lönn M. 2009. Dispersal as a restoration tool in meadows:<br />
sowing or planting? Restoration Ecology 17: 270–279.<br />
Reitalu T, Sykes MT, Johansson LJ, Lönn M, Hall K, Vanderwalle M, Prentice HC.<br />
2009. Small-scale plant species richness and evenness in semi-natural<br />
grasslands respond differently to habitat fragmentation. Biological<br />
conservation 142: 899-908.<br />
Bommarco R, Lönn M, Danzer U, Pålsson, K-J, Redbo-Torstensson, P. 2010.<br />
Genetic and phenotypic differences between thistle populations in response<br />
to habitat and weed management practices. Biological Journal of the<br />
Linnean Society. (Accepted for publication)<br />
ÖVRIGA PUBLIKATIONER<br />
Andersson A-C, Andersson S, Lönn M. 2007. Genetisk variation hos vilda växter<br />
och djur i Sverige. (In Swedish with English summary). Naturvårdsverkets<br />
rapport 5712.<br />
Lundqvist A-C, Andersson S, Lönn M. 2008. Genetic variation in wild plants and<br />
animals in Sweden - A review of case studies from the perspective of<br />
conservation genetics. Naturvårdsverkets rapport 5786.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
35(52)
Bilaga F<br />
JAN-ERIC MATTSSON<br />
PEER-REVIEW-GRANSKADE ARTIKLAR<br />
Mattsson, J.-E. & Kärnefelt, I. 1986: Protein banding patterns in the Ramalina<br />
siliquosa group. – Lichenologist 18: 231–240.<br />
Mattsson, J.-E. & Lumbsch, T. 1989: The use of the species pair concept in lichen<br />
taxonomy. – Taxon 38: 238–241.<br />
Kärnefelt, I. & Mattsson, J.-E. 1989: Cetraria cucullata and C. nivalis, two<br />
vanishing lichens from southernmost Sweden. – Int. J. Mycol. Lichenol. 4:<br />
299–305.<br />
Arup, U., Ekman, S., Fröberg, L., Knutsson, T. & Mattsson, J.-E. 1989: Changes in<br />
the lichen Flora on Romeleklint, S. Sweden, over a 50-year period. –<br />
Graphis Scripta 2: 148–155.<br />
Mattsson, J.-E. 1991: Protein banding patterns in some American and European<br />
species of Cetraria. – Bryologist 94: 261– 269.<br />
Kärnefelt, I., Mattsson, J.-E. & Thell, A. 1992: Evolution and phylogeny of<br />
cetrarioid lichens. – Plant Syst. Evol. 183: 113–160.<br />
Arup, U., Ekman, S. Lindblom, L. & Mattsson J.-E. 1993: High performance thin<br />
layer chromatography (HPTLC), an improved technique for screening<br />
lichen substances. – Lichenologist 25: 61–71.<br />
Mattsson, J.-E. & Lai, M.-J. 1993: Vulpicida, a new genus in Parmeliaceae<br />
(Lichenized Ascomycetes). – Mycotaxon 46: 425– 428.<br />
Mattsson, J.-E. 1993a: A monograph of the genus Vulpicida (Parmeliaceae,<br />
Ascomycetes). – Opera Botanica 119: 1–61.<br />
Kärnefelt, I., Mattsson J.-E. & Thell A. 1993: The lichen genera Arctocetraria,<br />
Cetraria, and Cetrariella (Parmeliaceae) and their presumed evolutionary<br />
affinities. – Bryologist 96: 394–404.<br />
Mattsson, J.-E. 1994b: Lichen proteins, secondary products and morphology: A<br />
review of protein studies in lichens with special emphasis on taxonomy. –<br />
J. Hattori Bot. Lab. 76: 235– 248.<br />
Mattsson, J.-E. 1994: (1138) Proposal to conserve Lichen juniperinus L. with a<br />
conserved type (Fungi). – Taxon 43: 655– 656.<br />
Heidmarsson, S., Mattsson J.-E., Moberg, R., Nordin, A., Santesson, R., & Tibell,<br />
L. 1997: Classification of lichen photomorphs. – Taxon 46: 519–520.<br />
Mattsson, J.-E. & Wedin, M. 1998: Phylogeny of the Parmeliaceae–DNA data<br />
versus morphological data. – Lichenologist 30: 463–472.<br />
Wedin, M., Döring, H., & Mattsson, J.-E. 1999: A multi-gene study of the<br />
phylogenetic relationships of the Parmeliaceae (Lecanorales, lichenized<br />
Ascomycota) – Mycological Research 103: 1185–1192.<br />
Lorentsson, S. & Mattsson, J.-E. 1999: New reports of soredia dispersed by ants,<br />
Formica cunicularia – Lichenologist 31: 204–207.<br />
Grube, M., Gutmann, B., Arup, U., Rios, A. de los, Mattsson, J.-E., & Wedin, M.<br />
1999: An exceptional group I intron-like insertion in SSU rDNA of lichen<br />
mycobionts. – Current Genetics 35: 536–541.<br />
Mattsson, J.-E. & Wedin, M. 1999: A re-assessment of the Alectoriaceae. –<br />
Lichenologist 31: 431–440.<br />
Mattsson, J.-E. 1999. Lichenes Austroamericani ex Herbario Regnelliano, Fasc.<br />
20–22. Stockholm.<br />
Nordin, A. & Mattsson J.-E. 2001: Phylogenetic reconstruction of character<br />
development in Physciaceae – Lichenologist 33: 3–23.<br />
Articus, K., Mattsson, J.-E., Tibell, L. Grube, M., & Wedin, M. 2002: Ribosomal<br />
DNA and -tubulin data do not support the separation of the lichens<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
36(52)
Bilaga F<br />
Usnea florida and U. subfloridana as distinct species. – Mycological<br />
Research 106: 412–418.<br />
Palmqvist, K., Dahlman, L., Valladares, F., Tehler, A., Sancho, L.G., & Mattsson,<br />
J.-E. 2002: CO2 exchange and thallus nitrogen across 75 contrasting<br />
lichen associations from different climate zones. – Oecologia 133: 295–<br />
306.<br />
Mattsson, J.-E. & Articus, K. 2004. The monophyletic groups of cetrarioid lichens.<br />
– Acta Univ. Ups. Symb. Bot. Ups. 34:1, 237–244. Uppsala.<br />
Mattsson, J.-E. & Lättman, H. 2004. Chaos and order in teaching and research. –<br />
Acta Univ. Ups. Symb. Bot. Ups. 34:1, 245–255. Uppsala.<br />
Mattsson, J.-E., Lättman, H., & Milberg, P. 2006. Rapid changes in the epiphytic<br />
macrolichen flora on sites in southern Sweden – The Lichenologist 38(4):<br />
323–329.<br />
Eriksen, B., Bölter, M., Breen, K., Henry, G., Lévesque, E., Mattsson, J.-E., Parker,<br />
C.L. & Rayback, S. 2006. Environment and site descriptions of an<br />
ecological baseline study in the Canadian Arctic: The Tundra Northwest<br />
Expedition 1999 (Nunavut and Northwest Territories Canada. –<br />
Polarforschung 73(2/3): 77–88, 2003 (2006).<br />
Arup, U., Ekman, S.,Grube, M., Mattsson, J.-E., & Wedin, M. 2007. The sister<br />
group relation of Parmeliaceae (Lecanorales, Ascomycota) – Mycologia. 99:<br />
42–49.<br />
Crespo, A., Lumbsch, H.T., Mattsson, J.-E., Blanco, O., Divakar, P.K., Articus, K.,<br />
Wiklund, E., Bawingan, P.A. & Wedin, M. 2007. Testing morphology-based<br />
hypotheses of phylogenetic relationships in Parmeliaceae (Ascomycota)<br />
using three ribosomal markers and the nuclear RPB-1 gene. – Molecular<br />
Phylogeny and Evolution. 44 (2): 812–824<br />
Lättman, H., Lindblom, L., Mattsson, J.-E., Milberg, P., Skage, M., & Ekman, S.<br />
2009. Habitat Availability is Likely to Limit the Occurrence of the Rare<br />
Lichen Cliostomum corrugatum. – MS submitted to Biological<br />
Conservation.<br />
Lättman, H., Milberg, P., Palmer, M., & Mattsson, J.-E. 2009. Movement in time<br />
and space of epiphytic lichen centroids in southern Sweden. MS intended<br />
for Global Change Biology.<br />
BÖCKER OCH BOKKAPITEL<br />
Mattsson, J.-E. 1987: Zeorin in Cetraria pinastri from an unusual habitat. In,<br />
Peveling, E. (ed.), Progress and Problems in Lichenology in the Eighties. –<br />
Bibl. Lichenol. 25: 207–208.<br />
Kärnefelt, I. & Mattsson, J.-E. 1987: Morphological characteristics and affinities of<br />
the genus Cornicularia. In, Peveling, E. (ed.), Progress and Problems in<br />
Lichenology in the Eighties. – Bibl. Lichenol. 25: 171–184.<br />
Thell, A., Mattsson, J.-E. & Kärnefelt, I. 1995: Lecanoralean ascus types in the<br />
lichenized families Alectoriaceae and Parmeliaceae. In, Tibell, L., DePriest,<br />
P., Leuckert, C., Ott, S. & Tehler, A. (eds.), Progress and Problems in<br />
Lichenology in the Nineties. – Cryptogamic Botany 5: 120–127.<br />
Mattsson, J.-E. 1996: A key to the species of Vulpicida. In: LIAS - a DELTA-based<br />
determination and data storage system for lichenized and lichenicolous<br />
Ascomycetes. - Key modules to download. “http://www.botanik.<br />
biologie.uni-muenchen.de/botsamml/lias/modules/vulpicid@.exe”<br />
Mattsson, J.-E., Wedin, M., & Hedberg, I. (Eds.) 1999: Swedish Lichenology<br />
dedicated to Roland Moberg. – Symbolae Botanicae Upsalienses 32: 2.<br />
Mattsson, J.-E. & Wedin, M. 1999: Roland Moberg 60 years. In, Mattsson, J.-E.,<br />
Wedin, M., & Hedberg, I. (eds.), Swedish Lichenology dedicated to Roland<br />
Moberg. – Symbolae Botanicae Upsalienses 32: 2: 7–9.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
37(52)
Bilaga F<br />
Mattsson, J.-E., Westberg, M. & Palmqvist, K. 2000: Lichens in an Arctic<br />
environment. In, Grönlund, E. (ed.) Polarforskningssekretariatet, årsbok<br />
1999: 115–116.<br />
Articus, K. Mattsson, J.-E., Wedin, M., & Tibell, L. 2004. Morphology and sequence data –<br />
conflict and concordance in a phylogeny of some European Usnea species. – In:<br />
Articus, K. Phylogenetic studies in Usnea (Parmeliaceae) and allied genera. Acta<br />
Universitatis Upsaliensis.<br />
Mattsson, J.-E., Articus, K., Wiklund, E., & Wedin, M. 2004. The monophyletic groups in<br />
the Parmeliaceae. – In: Articus, K. Phylogenetic studies in Usnea (Parmeliaceae)<br />
and allied genera. Acta Universitatis Upsaliensis.<br />
KONFERENSBIDRAG<br />
Mattsson, J.-E. 1986: The vulpinic acid containing species within the genus<br />
Cetraria. – Abstract of poster presented at the international symposium<br />
”Progress and Problems in Lichenology in the Eighties” in Münster,<br />
Germany.<br />
Mattsson, J.-E. 1987: The species pair concept and the vulpinic acid containing<br />
species within the genus Cetraria. – Abstract of oral presentation at the<br />
XIV International Botanical Congress in Berlin. 5–04–5, p. 254.<br />
Mattsson, J.-E. 1990: The combination of protein characters and secondary<br />
product biogenesis as a taxonomic tool in lichen systematics. – Abstract of<br />
oral presentation at the Fourth International Mycological Congress in<br />
Regensburg. IG–332/3, p. 332.<br />
Thell, A., Mattsson, J.-E. & Kärnefelt I. 1992: The different ascus types in the<br />
Parmeliacae and their taxonomic significance. – Abstract of oral<br />
presentation at the Second International Lichenological Symposium in<br />
Båstad. p. 7.<br />
Mattsson, J.-E., Thell, A. & Kärnefelt I. 1992: A proposed segregation of the genus<br />
Cetraria sensu lat. into presumed monophyletic groups based on strict<br />
mycological characters. – Abstract of poster presented at the Second<br />
International Lichenological Symposium in Båstad. p. 16.<br />
Mattsson, J.-E. 1993c: Correlation between protein data, secondary products and<br />
morphology in different lichenological studies. – Abstract of oral<br />
presentation at the XV International Botanical Congress in Yokohama.<br />
4.1.2–5, p. 99.<br />
Mattsson, J.-E. 1996: Lichens at high altitudes: Refugees, colonisators or original<br />
inhabitants. – Abstract of oral presentation at IAL 3 in Salzburg.<br />
Mattsson, J.-E. 1996: Lichens in an Arctic environment. – Abstract of poster at IAL<br />
3 in Salzburg.<br />
Mattsson, J-E. 1998: Phylogeny of the Parmeliaceae – DNA data vs. morphological<br />
data. Abstract of oral presentation at symposium of 'Taxonomy, Evolution<br />
and classification of Lichens and Related Fungi in London.<br />
Mattsson, J.-E.& Wedin, M. 1998: Molecular phylogenies: Exploration of the<br />
phylogeny of the Parmeliaceae as an example. – Abstract of oral<br />
presentation at symposium of 'Progress in Molecular Studies of Lichens' in<br />
Graz, Institut für Botanik, Karl-Franzens-Universität, Graz, p. 20–21.<br />
Nordin, A. & Mattsson, J.-E. 1999: Physciaceae - a phylogenetic approach. –<br />
Abstract of oral presentation at the XVI International Botanical Congress in<br />
Saint Louis. 7.6.2.<br />
Dahlman, L., Mattsson, J.-E., Westberg, M., & Palmqvist, K. (2000). Choice of<br />
photobiont is more important than geographical origin or morphology in<br />
determining resource levels and metabolic capacity of lichens. – Poster<br />
Abstract IAL 4, Barcelona (in press).<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
38(52)
Bilaga F<br />
Articus, K., Wedin, M,. Mattsson, J.-E., Tibell, L., & Grube, M. (2000).<br />
Phylogenetic studies in Usnea. – Poster Abstract IAL 4, Barcelona.<br />
Lättman, H., Mattsson, J.-E., & Milberg P. 2004: Rapid changes in the epiphytic<br />
macrolichen flora in southern Sweden. – Poster Abstract IAL 5, Tartu.<br />
Nordström, S. & Mattsson, J.-E. 2005: Important factors for the creation of nature<br />
reserves – Abstract of at the XVII International Botanical Congress in<br />
Vienna.<br />
Svensson, L. & Mattsson, J.-E. 2005: Cooperation between botanical societies and<br />
academic institutions – Abstract of at the XVII International Botanical<br />
Congress in Vienna.<br />
Lättman, H., Mattsson, J.-E. & Milberg, P. 2006. The rare lichen Cliostomum<br />
corrugatum seems limited by the availability of large oaks.<br />
Lättman, H, Mattsson, J.-E. & Ekman, S. 2006: Genetic variation in the SSU intron<br />
and the dispersal and migration history in Sweden of Cliostomum<br />
corrugatum. - Abstract of the 8th International Mycological Congress,<br />
Cairns.<br />
Mattsson, J-E, Hansson, A-C & Lindblom L. 2006: Genetic diversity and substrate<br />
preferences in Hypogymnia physodes in northern Europe. - Abstract of the<br />
8th International Mycological Congress, Cairns.<br />
Mattsson, J-E, Vinter, T & Lönn, M. 2006: Macrolichen diversity in relation to<br />
diversity of woody plants. - Abstract of the 8th International Mycological<br />
Congress, Cairns.<br />
Robeck, A, Mattsson, J-E & Lindblom, L. 2006: Patterns of genetic diversity of<br />
Pseudevernia furfuracea compared to chemistry, morphology and<br />
substrate ecology. - Abstract of the 8th International Mycological<br />
Congress, Cairns.<br />
Lättman, H. Hedlund, J., Krikorev, M., Olsson, N., Rönnmark, F. & Mattsson, J.-E.<br />
2006: At what age becomes Cliostomum corrugatum adult? - Abstract of<br />
the 8th International Mycological Congress, Cairns.<br />
ÖVRIGA PUBLIKATIONER<br />
Arup, U., Ekman, S., Fröberg,L., Frödén, P., Knutsson, T., Lättman, H., Lindblom, L.,<br />
Mattsson, J.E., Thell A., & Westberg, M. 2009: Professor Ingvar Kärnefelt – a<br />
birthday tribute. The Lichenologist, 41(05). 453–456.<br />
Mattsson, J.-E. 1993b: The genus Vulpicida. (The formal Ph. D. thesis which<br />
summarizes the accompanying papers.) – Department of Systematic<br />
Botany, Lund University.<br />
Kärnefelt, E.I. & Mattsson, J.-E. 1995: Dispersal of plants and morphological<br />
adaptations in lichens to Arctic environment. In, Grönlund, E. & Melander,<br />
O. (eds.), Swedish-Russian Tundra-Ecology-Expedition -94. – Stockholm:<br />
77–84.<br />
Mattsson, J.-E. 1997: IAL3 - The largest assembly of lichenlologists so far: – IAL<br />
newsletter 29:52–56<br />
Mattsson, J.-E. 1997: Genus concept in lichenology – IAL newsletter 30:18, 20<br />
Mattsson, J.-E., Wedin, M., & Hedberg, I. (Eds.) 1999: Swedish Lichenology<br />
dedicated to Roland Moberg. – Symbolae Botanicae Upsalienses 32: 2.<br />
Mattsson, J.-E. & Wedin, M. 1999: Roland Moberg 60 years. In, Mattsson, J.-E.,<br />
Wedin, M., & Hedberg, I. (eds.), Swedish Lichenology dedicated to Roland<br />
Moberg. – Symbolae Botanicae Upsalienses 32: 2: 7–9.<br />
Mattsson, J.-E., Westberg, M. & Palmqvist, K. 2000: Lichens in an Arctic<br />
environment. In, Grönlund, E. (ed.) Polarforskningssekretariatet, årsbok<br />
1999: 115–116.<br />
Articus, K. Mattsson, J.-E., Wedin, M., & Tibell, L. 2004. Morphology and sequence<br />
data – conflict and concordance in a phylogeny of some European Usnea<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
39(52)
Bilaga F<br />
species. – In: Articus, K. Phylogenetic studies in Usnea (Parmeliaceae) and<br />
allied genera. Acta Universitatis Upsaliensis.<br />
Mattsson, J.-E., Articus, K., Wiklund, E., & Wedin, M. 2004. The monophyletic<br />
groups in the Parmeliaceae. – In: Articus, K. Phylogenetic studies in Usnea<br />
(Parmeliaceae) and allied genera. Acta Universitatis Upsaliensis.<br />
Mattsson, J.-E. 2007. Promoting interest in lichenology – a responsibility for all of<br />
us. IAL Newsletter 39(2): 15–17.<br />
Floravårdskommitten för lavar 1987: Preliminär lista över hotade lavar i Sverige.<br />
– Svensk Bot. Tidskr. 81: 237–256.<br />
Mattsson, J.-E. 1988: Några Cetraria-arters tillbakagång i södra Sverige. – Svensk<br />
Bot. Tidskr. 82: 27–31.<br />
Mattsson, J.-E. 1988: Lavarnas ekofysiologi – en nyckel till deras uppträdande i<br />
naturen. – Svensk Bot. Tidskr. 82: 239–256.<br />
Mattsson, J.-E. 1989: Lavar, mossor och luftföroreningar. Review of: Nash III,<br />
T.H. & Wirth, V. (eds.) 1988: Lichens, Bryophytes and Air Quality. –<br />
Svensk Bot. Tidskr. 83: 45+50.<br />
Floravårdskommittén för lavar 1991: Lavar. In, Databanken för hotade växter och<br />
Naturvårdsverket: Hotade växter i Sverige. – SBT-förlaget, Lund: 25–28.<br />
Lindblom, L. & Mattsson, J.-E. 1993: Några hotade lavar i Småland. – Graphis<br />
Scripta. 5: 53–59.<br />
Mattsson, J.-E. 1993: Där är lugnt bland enarna. Review of: Arnborg, G. 1992:<br />
Eneboken. – Svensk Bot. Tidskr. 87: 96.<br />
Aronsson, M., Hallingbäck, T. & Mattsson, J.-E. (eds.) 1995: Rödlistade växter i<br />
Sverige. – ArtDatabanken, Uppsala.<br />
Mattsson, J.-E. 1995: Lavar. I, Aronsson, M., Hallingbäck, T. & Mattsson, J.-E.<br />
(red.) 1995: Rödlistade växter i Sverige. – ArtDatabanken, Uppsala. 141-<br />
143.<br />
Mattsson, J.-E. 1996: Lavfloran i sydligaste Sverige. In, Gustafsson, L. & Ahlén, I.<br />
(eds.), Växter och djur. – Sveriges nationalatlas. Höganäs: 98–99.<br />
Mattsson, J.-E. 1997: Lavbiologi. In: Arup, U., Ekman, S., Kärnefelt, I. &<br />
Mattsson, J.-E. (eds.), Skyddsvärda lavar i sydvästra Sverige. – SBTförlaget,<br />
Lund: 13–18.<br />
Mattsson, J.-E. 1997: Rödlistade arter och miljöförändringar. In: Arup, U., Ekman,<br />
S., Kärnefelt, I. & Mattsson, J.-E. (eds.), Skyddsvärda lavar i sydvästra<br />
Sverige. – SBT-förlaget, Lund: 19–20.<br />
Mattsson, J.-E. 1997: Undersökningsområdet. In: Arup, U., Ekman, S., Kärnefelt,<br />
I. & Mattsson, J.-E. (eds.), Skyddsvärda lavar i sydvästra Sverige. – SBTförlaget,<br />
Lund: 21–31.<br />
Arup, U., Ekman, S., Kärnefelt, I. & Mattsson J.-E. (eds.) 1997: Skyddsvärda<br />
lavar i sydvästra Sverige. – SBT-förlaget, Lund.<br />
Grönlund, W., Löfgren, L., Markstedt, C.-J., Mattsson, J.-E., & Skjerdahl, M. 2002:<br />
Kulturmöte. En studie av kommunikationen mellan svenska och indiska<br />
kulturbärare i Tamil Nadu. In Molin. L. & Månsson, N. (eds.) Solidaritet,<br />
bistånd och utveckling. – Rapporter från institutionen för lärarutbildning no<br />
20, Uppsala universitet.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
40(52)
Bilaga F<br />
SARA SJÖLING<br />
PEER-REVIEW-GRANSKADE ARTIKLAR<br />
Tanudji, M., Sjöling, S., Glaser, E. and Whelan, J. (1999) Signals required for<br />
import and processing of the alternative oxidase into mitochondria. J. Biol.<br />
Chem., 274, 1286-1293.<br />
Sjöling, S and D. A. Cowan (2000). Detection of human bacterial contamination of<br />
Antarctic soils. Polar Biology, 23, 644-650.<br />
Zhang, X-P., Sjöling, S., Tanudji, M., Sómogyi, L., Andreu, D., Eriksson, L.E.G.,<br />
Gräslund, A., Whelan, J. and Glaser E. (2001) Mutagenesis and computer<br />
modelling approach to study determinants for recognition of signal<br />
peptides by the mitochondrial processing peptidase. Plant J., 27, 427-438.<br />
Sjöling, S. and D. A. Cowan. (2003) High 16S rDNA bacterial diversity in maritime<br />
lake sediment, Bratina Island, Antarctica. Extremophiles 7, 275-282.<br />
Sjöling, S, Mohammed, S., Lyimo, T. and Kyaruzi, J. (2005). Benthic microbial<br />
diversity and nutrient processes in mangroves; impact of deforestation.<br />
Estuarine Coastal and Shelf Science, 63, 397-406.<br />
Edlund, A., Soule, T., Sjöling, S. and Jansson, J.K. (2006) Microbial community<br />
structure in Baltic Sea sediments along a pollution gradient. Environmental<br />
Microbiology, 8, 223-232.<br />
Hårdeman, F, and Sjöling, S. (2007) Metagenomic approach for the isolation of a<br />
novel low-temperature-active lipase from uncultured bacteria of marine<br />
sediment. FEMS Microbial Ecology, 59, 524-534.<br />
Saunders, F., Mohammed, S., Jiddawi, N. and Sjöling, S. (2008) An examination<br />
of governance arrangements at Kisakasaka mangrove reserve in Zanzibar.<br />
Environmental Management, 41, 633-673.<br />
Edlund, A., Hårdeman, F., Jansson, J., Sjöling, S. (2008) Active bacterial<br />
community structure along vertical redox gradients in Baltic Sea sediment.<br />
Environmental Microbiology, 2, 39-50.<br />
van Elsas, JD., Jansson, J., Sjöling S., Bailey M., Nalin R., Vogel, TM., Costa, R.,<br />
and van Overbeek, L. (2008) The metagenomics of disease-suppressive<br />
soils - Experiences from the METACONTROL project, Tibtech Sep 26, 591-<br />
601 (PMID: 18774191)<br />
Hjort, K., Bergström, M., Adesina, M.F., Jansson, J.K., Smalla, K., and Sjöling, S.<br />
(2010) Chitinases revealed and compared in bacterial isolates, DNA<br />
extracts and a metagenomic library from a phytopathogen-suppressive<br />
soil. FEMS Microbiology Ecology 71, 197–207.<br />
Saunders, F, Mohammed, SM., Jiddawi, N., Nordin, K., Lunden, B., Sjöling, S.<br />
(2010). The changing social relations of a CBNRM mangrove forest project<br />
in Zanzibar. Ocean and Coastal Management, Available online 1 February<br />
2010, in press.<br />
BOKKAPITEL<br />
Sjöling, S. and Cowan DA., (2008) Metagenomics: microbial community genomes<br />
revealed. In Psychrophiles: from biodiversity to biotechnology (Eds R.<br />
Margesin., Schinner, F., Marx, JC., Gerday, G.) Springer Verlag, Berlin<br />
Heidelberg, pp 313-330.<br />
Sjöling, S., Stafford, W. and Cowan, DA. (2006) Soil Metagenomics: Exploring and<br />
exploiting the microbial gene pool. In Modern Soil Microbiology (eds<br />
VanElsas, Jansson and Trevors) Taylor and Francis, CRC Press, pp 409-<br />
434.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
41(52)
Bilaga F<br />
Sjöling, S. (2001) Identifying the benthic microbial community structure using<br />
molecular techniques. Marine Science Development in Tanzania and<br />
Eastern Africa. (Eds., Richmond, M and Francis, J.) Regal Press Kenya Ltd,<br />
pp 233-238.<br />
KONFERENSBIDRAG<br />
Glaser, E., and Sjöling, S. (1999) Determinants for processing by the<br />
mitochondrial processing peptidase (MPP) intergrated into the bc1 complex<br />
in plants. In Plant mitochondria: from gene to function, (eds. Möller, I. M.,<br />
Gardeström, P., Glimelius, K., and Glaser, E.) Backhuys Publisher,<br />
Netherlands.<br />
Cowan, DA, Sjöling, S, Stafford, WHL, Rohr, LM, Heath, C. Metagenomics in<br />
Agribiotechnology. In Proc., APaCPA, Kuala Lumpur, Aug. 2007.<br />
Sjöling, S. “Identifying the benthic microbial community structure using molecular<br />
techniques”. International conference on Advances on Marine Science in<br />
Tanzania. 28th June-1st July 1999, Zanzibar, Tanzania.<br />
Sjöling, S “Use of fluorescently labeled nucleic acid probes to identify marine sulfate<br />
reducing bacteria” UKEN `99 (United Kindom Extremophile Network) 15-17th<br />
September, 1999, University of Exeter, UK.<br />
Sjöling, S. and Cowan, D. A. “Microbial diversity and novel enzyme genes from Antarctic<br />
aquatic environment”, EU-workshop on Microbial Diversity in Aquatic Systems,<br />
25-27th June, 2000, Roscoff, France.<br />
Sjöling, S. and Cowan, D. A. “Exploring and exploiting psychrophiles ”Extremophiles<br />
2000, 3rd-7th Sept, 2000, Hamburg, Germany.<br />
Zhang, X-P., Sjöling, S., Elofsson, A., and Glaser, E., “Mitochondrial signal peptides –<br />
determinants for processing and interaction with molecular chaperones”. EBEC<br />
2000, Sept., Sussex, UK.<br />
Sjöling, S. and Cowan, D. A. “Diversity of prokaryotes and direct cloning of novel<br />
enzyme genes from Antarctic marine environment”. International Marine<br />
Biotechnology Conference, 29th Sept-4th Oct, 2000, Townsville, Australia.<br />
Sjöling, S. and Cowan, D. A. “The diversity of bacteria and direct cloning of novel<br />
enzyme genes from Antarctic environment”. Nov2k1, Novum Symposium,<br />
Huddinge 4th May 2001. Oral presentation.<br />
Sjöling, S. Multi-genomic cloning and diversity analysis of environmental microbial DNA.<br />
20th<br />
of Sept., 2001, San Sebastian, Spain. Oral presentation.<br />
Sjöling, S. Exploring and exploiting aquatic microbial diversity in Tanzania. Western<br />
Indian Ocean Marine Sciences Association international meeting, 22nd Oct 2001,<br />
Dar Es Salaam, Tanzania. speaker.<br />
Sjöling, S. Prokaryotic diversity and Multi-genomic cloning of environmental DNA from<br />
Antarctic and Alkaline sediments. International conference BAGECO-7, Bacterial<br />
genetics and ecology. June 16th, 2002, Bergen, Norway. Oral presentation.<br />
Cowan, DA, Burton, S., Sjöling, S., Cary, C., Whiting, S., and Russell, N. The<br />
Microbiology of Antarctic Deserts. Extremophiles-02. Sept 22-26th, 2002, Naples,<br />
Italy. Cowan presented orally.<br />
Hårdeman, F, Cowan, DA and Sjöling, S. Microbial diversity of Baltic Sea sediments.<br />
Nov2k, May 2003, Novum, Huddinge, Sweden.<br />
Hårdeman, F, Cowan, DA and Sjöling, S. Diversity and multigenomic cloning of<br />
prokaryotes in the Baltic Sea sediment and Antarctic Dry Valley soil.<br />
Metagenomics 2003, June 12-13th , Darmstadt, Germany.<br />
Hårdeman, F and Sjöling, S. Assessing and accessing the hidden prokaryotic diversity of<br />
the Baltic Sea sediments. Havsforsknings dagar, Oct 5-7th, 2003, Kalmar,<br />
Sweden.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
42(52)
Bilaga F<br />
Sjöling, S, S.M. Mohammed and Lyimo, TJ. Significance of microbial diversity for<br />
mangrove nutrient cycling: Impact of deforestation. Western Indian Ocean<br />
Marine Sciences Association international meeting, 15-18th, Oct 2003,<br />
Mozambique-oral presentation.<br />
Hårdeman, F., D.A. Cowan, and Sjöling, S. Prokaryotic diversity and metagenomic<br />
cloning, McMurdo Dry Valleys, Antarctica. International conference on Arctic<br />
Microbiology, 22-25 March, 2003, Rovaniemi, Finland.<br />
Cowan D, Burton S, Sjoling S, Cary C, Whiting S and Russell N. The Microbiology of<br />
Antarctic Deserts. Biotrans 2003, Olomuc, , 2003.<br />
Hårdeman, F, Cowan, DA and Sjöling, S. Bacterial diversity and metagenomic cloning,<br />
Dry Valleys, Antarctica. Nov2k, 23 April 2004, Novum, Huddinge, Sweden.<br />
Bergström, M., Hjort, K., Jansson, J. and Sjöling, S. Metagenome cloning analyses of a<br />
Plasmodiophora suppressive soil. Nov2k, 23 April 2004, Novum, Huddinge,<br />
Sweden.<br />
Hårdeman, F and Sjöling, S. 10 th Prokaryotes of Baltic Sea sediments, diversity analysis<br />
and cloning of the metagenome. International Symposium on Microbial Ecology,<br />
ISME 2004, 22-27 August, Cancun, Mexico<br />
Hjort, K., Sjögren, Å., Bergström, M., Sjöling, S., Jansson, S. Metagenome cloning and<br />
T-RFLP analysis of a Plasmodiophora suppressive soil10 th International<br />
Symposium on Microbial Ecology, ISME 2004, 22-27 August, Cancun, Mexico<br />
Hårdeman, F and Sjöling, S. Environmental genomics and environmental metagenomics,<br />
2004, Grenada, Spain<br />
Sjöling, S, Hårdeman, F and Bergström, M. BioMicroWorld, International Conference on<br />
Environmental, Industrial and Applied microbiology, 15-18 March 2005, Badajoz,<br />
Spain. Oral<br />
Hårdeman, F, and Sjöling, S. Metagenomic isolation of a novel lipase of Baltic Sea<br />
sediments. Nov2k, 13 May 2005, Novum, Huddinge, Sweden.<br />
Näslund, J., Gunnarsson, JS., Gräslund, S., Hedman, J and Sjöling, S. Effects of the<br />
fluoroquinolone norfloxacin on marine benthic microorganisms: A microcosm<br />
experiment. SAME-9, 21-26 August, 2005, Helsinki, Finland<br />
Hårdeman, F and Sjöling, S. A novel lipase from uncultured bacteria of Baltic Sea<br />
sediment by metagenomic fosmid cloning. SAME-9, 21-26 August, 2005,<br />
Helsinki, Finland<br />
Sjöling, S and F. Hårdeman. Metagenomic cloning of uncultured bacteria of marine<br />
sediment for enzyme mining: a novel lipase. Int. Conf on Alpine and Polar<br />
Microbiology, 29 th March, 2006, Innsbruck, Austria<br />
Hårdeman, F and Sjöling, S. A novel lipase from uncultured bacteria of Baltic Sea<br />
sediment by metagenomic fosmid cloning. ISME-11, 20-25 August, 2006,<br />
Wienna, Austria<br />
Sjöling, S, Mohammed, S., Lyimo, T. Benthic microbial diversity and nutrient processes<br />
in mangroves; impact of deforestation. ISME-11, 20-25 August, 2006, Wienna,<br />
Austria<br />
Karin Hjort, Maria Bergström, Sara Sjöling, Modupe Adesina, Janet K. Jansson, Kornelia<br />
Smalla. Metagenomic analysis of antifungal activity in a suppressive soil. ISME-<br />
11, 20-25 August, 2006, Wienna, Austria<br />
Hårdeman, F., Perez-Bercoff, Å., Sjöling, S. A novel low temperature active lipase from<br />
uncultured bacteria by metagenomics. 11 th International Symposium of<br />
Microbial Ecology, Wienna Austria, 25 th Aug, 2006. Awarded.<br />
Hårdeman, F., Perrez-Bercoff, Å., and Sjöling, S. Metagenomic discovery of novel lowtemperature<br />
active enzymes; a lipase from uncultured marine sediment bacteria.<br />
17 th Sept 2006., Extremophiles, Brest, France<br />
Hårdeman, F., Perrez-Bercoff, Å., and Sjöling, S. Metagenomic cloning approach for the<br />
discovery of novel low-temperature active enzymes; a lipase from uncultured<br />
marine Baltic Sea sediment bacteria. SFBM, Uppsala, Sweden, 19 th Oct 2006.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
43(52)
Bilaga F<br />
Sjöling, S. Hårdeman, F. Accessing novel enzymes of uncultured bacteria by<br />
metagenomics, Nov2k, Huddinge, Sweden.. 27 th Oct, 2006. Invited speaker.<br />
Saunders, F., Mohammed, S.M., Jiddawi, N., Sjöling, S. A Cursory Examination of<br />
Community-Based Natural Resource Management at Kisakasaka Mangrove<br />
Forest in Zanzibar. International Conference on Ecosystem changes and<br />
implications of livelihoods of rural communities, Dar es Salaam, Tanzania 17 th<br />
Oct, 2006.<br />
Saunders, F., Mohammed, SM., Jiddawi, N., Lunden, B., Sjöling, S. The pilot that<br />
crashed: An investigation of a Community Based Natural Resource Management<br />
project in Kisakasaka, Zanzibar. WIOMSA, Durban, South Africa, Oct 2007.<br />
Oral.<br />
Sjöling, S., Hårdeman, F., and Perez-Bercoff, Å. Functional metagenomics for the<br />
mining of novel low-temperature active lipases of marine sediment bacteria.<br />
International meeting on Metagenomics 2007, California Institute for<br />
Telecommunications and Information Technology (Calit2), University of<br />
California, San Diego, US, July 11-13, 2007.<br />
Ron Johnstone, Mark Davey, Anna Edlund, Sara Sjöling. Changes in coral-surface<br />
bacterial communities following bleaching induced coral mortality and their<br />
implications for ecosystem function, 11 th International Coral Reef Symposium,<br />
Fort Lauderdale, Florida, US, 9 July, 2008.<br />
Thureborn, P., Hårdeman, F., Perez-Bercoff, Å., Larson, D., Sjöling, S. Functional<br />
metagenomics-mining and mutagenesis of low temperature lipolytically active<br />
enzymes. 12 th International Symposium of Microbial Ecology, Cairns, Australia,<br />
15th Aug, 2008.<br />
Thureborn, P., Hårdeman, F., Perez-Bercoff, Å., Larson, D., Sjöling, S. Functional<br />
metagenomics-mining and mutagenesis of low temperature lipolytically active<br />
enzymes. Nov2K, Huddinge, Sweden, 2008.<br />
Thureborn, P., Hårdeman, F., Perez-Bercoff, Å., Larson, D., Sjöling, S. Functional<br />
metagenomics-mining and mutagenesis of low temperature lipolytically active<br />
enzymes. Extremophiles, Cape Town, South Africa, 7-11 Sept, 2008. Oral.<br />
Sjöling, S. Döda bottnar-bakteriers roll i sediment. Östersjön -bro eller barriär,<br />
möjligheter eller problem (national), Feb, 2009. Vårseminarium, Center för<br />
Miljöforskning, Umeå Universitet. Invited speaker.<br />
Thureborn, P., Hjort, K., Jansson, J.K., and Sjöling, S., TerraGenome Workshop,<br />
Swedish Agricultural University, Uppsala, June 14-15, 2009.<br />
Sjöling, S., Thureborn, P., Hårdeman, F., Perez-Bercoff, Å., and Edlund A., 10 th<br />
Bageco, International Meeting on Genetics of Bacterial genomes- Uppsala, June<br />
15-19, 2009. Oral.<br />
Workshop organizer, Metaexplore, Scandic Hotel, Uppsala, 20th June, 2009.<br />
Thureborn, P., and Sjöling, S., ISMB ECCB, SIG M3 Stockholm, June 27th-July 2nd,<br />
2009.<br />
Hjort, K., Jansson, J.K., and Sjöling, S. Screening for Chitinases, Metaexplore<br />
workshop, Wageningen, 15-16 th Dec, 2009.<br />
Lugomela, C., Namkinga, L. and Sjöling, S. Ecological and Social studies of Cholera<br />
impact in the WIO region, Western Indian Ocean Marine Science Association,<br />
MASMA Grantee workshop, Dar es Salaam, Tanzania, 27 th October, 2009.<br />
Thureborn, P., Sjöberg, B-M., and Sjöling, S. Anaerobic ammonia oxidation in Baltic<br />
Sea sediments, Havsforskningsdagarna, i Luleå (national), Svenska<br />
Havsforskningsföreningen , 18-19 Nov, 2009.<br />
POPULÄRVETENSKAP<br />
Sjöling, S. and Thureborn, P. (2009) Den gömda och okända rikedomen.<br />
HavsUtsikt, 3, 8-9.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
44(52)
Bilaga F<br />
Sjöling, S. and Edlund, A. (2008) Östersjöns döda bottnar fulla med liv.<br />
HavsUtsikt, 1, 12-13.<br />
Jansson, J., and Sjöling, S. (2002). Biomarkörer och extremofiler, Teknik och<br />
Vetenskap, Sept.<br />
Sjöling, S and Ole Moono, R. R. (2002) Land rights. In Maasai. (Ed. Van Den<br />
Steppen, X.) Cultures and Communication, Brussels. (translated into<br />
French and in CD-ROM in French, Dutch and English)<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
45(52)
Bilaga F<br />
MARIA BERGMAN<br />
BÖCKER<br />
Bergman, Maria, 2005: Sjöfartsmiljöer. Riksantikvarieämbetet och<br />
Statens maritima museer. Stockholm. ISBN 91-7209-379-X.<br />
PEDAGOGISK LITTERATUR<br />
Kinlund, Peter, & Bergman, Maria 2009: Impuls: för grundskolans senare del.<br />
Geografi. 1-3, Stadiebok. Natur & Kultur, Stockholm.<br />
Kinlund, Peter, & Bergman, Maria 2009: Impuls: för grundskolans senare del.<br />
Geografi. 1. Natur & Kultur, Stockholm.<br />
Kinlund, Peter, & Bergman, Maria 2009: Impuls: för grundskolans senare del.<br />
Geografi. 2. Natur & Kultur, Stockholm.<br />
Kinlund, Peter, & Bergman, Maria 2009: Impuls: för grundskolans senare del.<br />
Geografi. 3. Natur & Kultur, Stockholm.<br />
Kinlund, Peter, & Bergman, Maria 2003: PULS Grundbok - Geografi för<br />
grundskolans senare del. Natur & Kultur, Stockholm.<br />
ÖVRIGA PUBLIKATIONER<br />
Bergman, Maria, 2001: Hamnen, hamnstaden och den inrikes sjöfarten<br />
under 1900-talet. Bebyggelsehistorisk tidskrift nr 41, Sjöfart och<br />
bebyggelse red. Nordin, U., s.43-51.<br />
Bergman, Maria, 1999: Hamnen och godset. En studie av hamnens roll<br />
och rumsliga kopplingar i Sverige under 1900-talet. Meddelande nr<br />
106, Kulturgeografiska institutionen, Stockholms universitet.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
46(52)
Bilaga F<br />
TOMAS BOLLNER<br />
PEER-REVIEW-GRANSKADE ARTIKLAR<br />
Nassel, D.R., Mentlein, R., Bollner, T., Karlsson, A., 2000. Proline-specific<br />
dipeptidyl peptidase activity in the cockroach brain and intestine: Partial<br />
characterization, distribution, and inactivation of tachykinin-related<br />
peptides. Journal of Comparative Neurology 418, 81-92.<br />
Prevodnik, A., Lilja, K., Bollner, T., 2006. Effects of copper and cadmium on<br />
protein expression in Baltic sea blue mussels (Mytilus edulis sp.). Marine<br />
Environmental Research 62, S90-S91.<br />
Prevodnik, A., Gardestrom, J., Lilja, K., Elfwing, T., McDonagh, B., Petrovic, N.,<br />
Tedengren, M., Sheehan, D., Bollner, T., 2007a. Oxidative stress in<br />
response to xenobiotics in the blue mussel Mytilus edulis L.: Evidence for<br />
variation along a natural salinity gradient of the Baltic Sea. Aquatic<br />
Toxicology 82, 63-71.<br />
Prevodnik, A., Lija, K., Bollner, T., 2007b. Benzo[a]pyrene up-regulates the<br />
expression of the proliferating cell nuclear antigen (PCNA) and<br />
multixenobiotic resistance polyglycoprotein (P-gp) in Baltic Sea blue<br />
mussels (Mytilus edulis L.). Comparative Biochemistry And Physiology C-<br />
Toxicology & Pharmacology 145, 265-274.<br />
Lija, K., Prevodnik, A., Gardestrom, J., Elfwing, T., Tedengren, M., Bollner, T.,<br />
2007b. Regional differences in mRNA responses in blue mussels within the<br />
Baltic proper. Comparative Biochemistry And Physiology C-Toxicology &<br />
Pharmacology 148, 101-106.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
47(52)
Bilaga F<br />
PATRIK DINNETZ<br />
PEER-REVIEWED-GRANSKADE ARTIKLAR<br />
Dinnétz, P. and Nilsson, T. 2002. Population viability analysis of Saxifraga<br />
cotyledon, a perennial plant, with semelparous rosettes. Plant Ecology<br />
159: 61 – 71.<br />
Jacobsson A. and Dinnetz P. 2005 Assessing local adaptation in reciprocal<br />
transplantation experiments - the semelparous perennial Carlina vulgaris<br />
as a study case. Evolutionary Ecology. 19: 449–466.<br />
Betzholtz P.-E., Ehrig A., Lindeborg M. and Dinnétz P. 2007. Food plant density,<br />
patch isolation and vegetation height determine occurrence in a Swedish<br />
metapopulation of the marsh fritillary Euphydryas aurinia (Rottemburg,<br />
1775) (Lepidoptera, Nymphalidae). Journal of Insect Conservation.<br />
11:343-350.<br />
Ramula S. Dinnetz P. and Lehtilä K. 2009 Spatial data replacing temporal data in<br />
population viability analyses: An empirical investigation for plants. Basic<br />
and applied ecology, 10: 401-410.<br />
RAPPORTER<br />
Moen J., Angerbjörn A., Dinnétz P. och Eriksson O. 2001. Biodiversitet i fjällen<br />
ovan trädgränsen: Bakgrund och kunskapsläge. (Fjällmistra) Växtekologi<br />
2001:7.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
48(52)
Bilaga F<br />
VESA-MATTI LOISKE<br />
PEER-REVIEW-GRANSKADE ARTIKLAR<br />
Institutionalized Exchange as a Driving Force in Intensive Agriculture, An Iraqw<br />
Case Study”, in Sutton, J. & Widgren, M., 2004, Islands of Intensive<br />
Agriculture in Easernt African Rift and Highlands, pp. 105 – 114, James<br />
Curry, Oxford, ISBN 0-85255-428-1.<br />
Sustainability Indicators for Coastal Sensitivity Mapping, Södertörns högskola<br />
(University College), Forthcoming (Together with Per Wramner)<br />
ÖVRIGA PUBLIKATIONER<br />
Loiske, VM (1995). The Village that Vanished. The roots of erosion in a Tanzanian<br />
Village. Doctoral dissertation, Department of Human Geography,<br />
University of Stockholm. lSBN 91-7153-365-6<br />
KONFERENSBIDRAG<br />
Environmental Research for Coastal Management: Concepts and Strategies, Paper<br />
presented at the Second Scientific Symposium and Assembly 22 nd – 26 th<br />
October 2001, Karimjee Hall, Dar es Salaam, Tanzania (Together with Elfar<br />
Loftsson and Nils Kautsky)<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
49(52)
Bilaga F<br />
MONA PETERSSON<br />
PEER-REVIEW-GRANSKADE ARTIKLAR<br />
Lund-Hansen, L.C., M. Petersson and W. Nurjaya, 1999: Vertical sediment fluxes<br />
and wave induced sediment resuspension in a shallow water coastal lagoon.<br />
Estuaries, p. 39-46.<br />
Petersson, M. and S. Floderus, 2001: Use of amino acid composition to investigate<br />
settling and resuspension of a spring bloom in the southern Skagerrak.<br />
Limnol. Oceanogr. 46(5): 1111-1120.<br />
KONFERENSBIDRAG<br />
Petersson, M. and S. Floderus, 1998: Changes in amino acid composition during<br />
settling and resuspension of a spring bloom in the southern Skagerrak. 1998<br />
Ocean Sciences Meeting. EOS, Transactions, American Geophysical Union,<br />
Vol. 79, No. 1, January 6, 1998.<br />
Petersson, M., M. Bergman & J. Bylund. 2009. Living close to shoreline –<br />
accepting calculated risks of the dynamic environment. Coping with<br />
uncertainty, 2009 Sigtuna.<br />
ÖVRIGA PUBLIKATIONER<br />
Floderus, S. and Petersson, M., 1992: Passive mud transport indicated by<br />
sedimentation and current measurements in the SE Skagerrak. Geol.<br />
Föreningens i Stockholm Förhandlingar (GFF), Vol. 114: 240-242.<br />
Petersson, M., 1991: Källor till sedimentation av finmaterial i Århusbukten.<br />
Danmark, C-uppsats Naturgeografiska institutionen, Uppsala universitet, 40<br />
sid.<br />
Petersson, M. 2001: Compositional variability of settling organic particles in nontidal<br />
coastal and shelf environments. Comprehensive Summaries of Uppsala<br />
Dissertations from the Faculty of Science and Technology 617, 35pp.<br />
Uppsala.<br />
Petersson, M. 2006: Strandförskjutningen i Södermanland. In "Människan<br />
anpassaren – människan överskridaren. Natur, bebyggelse och<br />
resursutnyttjande från sen järnålder till 1700-tal med särskild hänsyn till<br />
östra Mellansverige och Södermanlands kust." (ed. S. Lilja). Södertörns<br />
University, Research Reports 2006:4, p. 33-46 (in swedish)<br />
Petersson, M. 2008. Kustlandskapets förändring och nyttjande i Estland under<br />
förhistorisk tid. In ”Leva vid Östersjöns kust. En antologi om<br />
naturförutsättningar och resursutnyttjande på båda sidor av Östersjön ca<br />
800 – 1800.” (ed. Lilja, S.), Eng. subtitle: Living by the sea. Södertörns<br />
University, Research Reports 2008:3, p. 15-22 (in swedish)<br />
Petersson, M., 1993: Biomarkers as tracers in a shelf transport study. In "21st<br />
Nordic Sediment Symposium" (eds. K. Pettersson and L. Forsell), LIU 1993<br />
B:7, Department of Limnology, Uppsala University, p. 119-132.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
50(52)
Bilaga F<br />
PAULINA RYTKÖNEN<br />
PEER-REVIEW-GRANSKADE ARTIKLAR<br />
Rytkönen, P & Jonsson, U. Wine in the New Global Food Order, perspectives from<br />
the Southern Cone. Territorios del Vino, 2008:2 pp 108-130.<br />
Morel, P. The Chilean Wine Industry, Its Technological Transformation and New<br />
Export Orientation, Nordic Journal of Latin American and Caribbean<br />
Studies, Vol 31, No. 02, 2001, p. 85-102.<br />
BOKKAPITEL<br />
Rytkönen, P., Vinet i det Romerska Imperiet, In Hedberg (red) Columella, Tolv<br />
böcker om lantbruk, Kungliga Skogs och Lantbruksakademien 2009.<br />
Rytkönen Paulina, Vinmarknadens utveckling under olika livsmedelsregimer, i<br />
Lönnborg och Rytkönen (red) ”Business History Research in Sweden”,<br />
Södertörns högskola 2010 (under utgivning)<br />
Gratzer Karl, Rytkönen Paulina och Wramner Per, Landsbygdsutveckling,<br />
Entreprenörer och Varumärkesstrategier, i Lönnborg och Rytkönen (red)<br />
”Business History Research in Sweden”, Södertörns Högskola 2010 (under<br />
utgivning)<br />
Rytkönen, P., La Producción Lechera en Suecia, i Lerdón, et al, Nuevas Empresas<br />
Rurales i Desarrollo Agrícola, Una contribución al desarrollo de las<br />
capacidades de gestión, Documento de Trabajo No 1. ALFA Nº II-0439-A<br />
(Report to the European Union), UACH 2005<br />
Rytkönen, P., El sector Lechero Sueco, evoluciones del Mercado, i Lerdón et al,<br />
Nuevas empresas rurales y desarrollo Agrícola, una contribución al<br />
desarrollo de las capacidades de Gestión, Documento de trabajo No 2,<br />
ALFA Nº II-0439-A (Report to the European Union), UACH 2006.<br />
Rytkönen Paulina (1) och Jonsson Ulf (2), The global dairy sector – some<br />
reflections about Latin America in the new Global division of Labour”, Final<br />
Report Nuevas Empresas Rurales y Desarrollo Agrícola, Una contribución al<br />
desarrollo de las capacidades de Gestión, in Lerdon (red) ALFA Nº II-0439-<br />
A, UACH 2007.<br />
Israelsson Carin and Rytkönen Paulina, Swedish Dairy Production – Intereviews in<br />
Kronoberg County Sweden, Rapport från fältarbete för projektet ALFA Nº<br />
II-0439-A, 2006.<br />
KONFERENSBIDRAG<br />
Liberalization revisited – The development of trade with dairy products in<br />
Argentina and Chile – causes and effects, i Meeting Global Challenges in<br />
Research Cooperation, Utsikt mot Utveckling 12, SIDA 2009.<br />
Swedish consumption and imports of wines from the Southern Cone of Latin<br />
America during the 20th century - a first inquiry, Tercer Congreso de<br />
Historia Vitivinícola, Centro de Estudios Interdisciplinarios<br />
Latinoamericanos, UDELAR 2009.<br />
POPULÄRVETENSKAP<br />
Rytkönen, P., Gudadryck och baslivsmedel, Om vinet i antikens Grekland och<br />
Rom, Medusa 2009:1.<br />
Rytkönen Paulina and Lundström Markus, Den Globala Maten, Posterutställning på<br />
Kulturhuset i Stockholm, Forskarfredag 2008.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
51(52)
Bilaga F<br />
Rytkönen Paulina, Tillväxtens Tal och Verklighet – erfarenheter från Latinamerika,<br />
i Påhlman (ed) Världens Eko, CTM 2005.<br />
ÖVRIGA PUBLIKATIONER<br />
Rytkönen, P., Fruits of Capitalism – Modernisation of Chilean Agriculture 1950-<br />
2000, Almqvist & Wiksell 2004. (doktorsavhandling)<br />
Rytkönen, P., Patterns of Entrepreneurship, Lund Papers in Economic History 74,<br />
2002.<br />
Lönnborg Mikael och Rytkönen Paulina (red) Business History Research in<br />
Sweden, Södertörns Högskola 2010 (antologi under utgivning)<br />
Rytkönen, P., From import dependency to export orientation – the case of Chilean<br />
dairy, Iberoamericana – Nordic Journal of Latin American and Caribbean Studies.<br />
(accepterad för publikation)<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
52(52)
Bilaga G<br />
CV FÖR ÖVRIGA DISPUTERADE LÄRARE OCH FORSKARE (TABELL 2)<br />
KRISTINE KERN (GÄSTPROFESSOR)<br />
Contact information<br />
Kristine Kern<br />
Wageningen University. Department of Social Sciences<br />
Hollandseweg 1, 6706 KN Wageningen, The Netherlands<br />
Phone: +31-317-483917<br />
Fax: +31-317-483990<br />
E-mail: kristine.kern@wur.nl<br />
Current positions<br />
Universitair Docent, Wageningen University, Environmental Policy Group,<br />
Wageningen (The Netherlands) Since Oct 2008.<br />
Previous positions<br />
Oct 2007-Oct 2008: Visiting Professor, Södertörn University (Södertörns<br />
högskola), School of Life Sciences and Centre for Baltic and East European<br />
Studies, Stockholm (Sweden)<br />
Sep 2005 - Aug 2007: Visiting Professor (DAAD), University of Minnesota,<br />
Department of Political Science, Center for German and European Studies,<br />
Minneapolis (USA)<br />
Apr 1999 to Aug 2005: Senior Research Associate and Project Manager, Social<br />
Science Research Center Berlin (Wissenschaftszentrum Berlin für<br />
Sozialforschung), Berlin (Germany)<br />
Oct 1997 to Sep 1999: Post-doctoral Fellow, Graduate Program<br />
(Graduiertenkolleg) ‘Democracy in the USA’, Freie Universität Berlin, John F.<br />
Kennedy Institute for North America Studies, Berlin (Germany)<br />
Dez 1991 to July 1997: Research Associate and Lecturer, Freie Universität Berlin,<br />
Central Institute for Social Science Research (Zentralinstitut für Sozialwissenschaftliche<br />
Forschung) and Environmental Policy Research Centre (Forschungsstelle<br />
für Umweltpolitik), Berlin (Germany)<br />
Sep 1990 to June 1992: Research Associate, Institute for Urban Research and<br />
Structural Policy (Institut für Stadtforschung und Strukturpolitik GmbH), Berlin<br />
(Germany)<br />
Supervision of PhD students<br />
CONTRIBUTION TO TRAINING<br />
2008/2009: External reviewer and opponent for the PhD thesis of L. Kröger on<br />
‘Policy change and learning: agri-environmental policy development in Finland’<br />
(University of Tampere, Finland)<br />
2008: External reviewer for the PhD thesis of W. Szrubka on ‘Empowering the<br />
state’ (Linköping University/Södertörn University, Sweden)<br />
2005 to 2007: Supervision of various bachelor theses and an honors thesis (G.<br />
Vayghan) in the area of European Studies, University of Minnesota (USA)<br />
2003 to 2006: Researcher training funded by the Finnish Academy of Science,<br />
research project ‘Governing a Common Sea (GOVCOM) – Changing modes of
Bilaga G<br />
governance in the Baltic Sea region’, co-supervision of several Finnish PhD<br />
students (B. Grönholm, T. Nõmmann)<br />
2001 to 2007: Co-supervision of S. Niederhafner’s PhD thesis on ‘Städte als<br />
politische Akteure im Mehrebenensystem der EU’ (Cities as political actors in the<br />
EU multi-level system); defended in 2007<br />
1999 to 2005: Supervision of postgraduate and postdoctoral researchers leading<br />
to various single-authored WZB Discussion Papers (A. Pettenkofer, M. Schophaus,<br />
P. Dorsch, J. Behringer, S. Rechlin)<br />
1999 to 2005: Integration of undergraduate and graduate students in research<br />
projects; resulted in various co-authored publications (e.g. with T. Löffelsend,<br />
S. Niederhafner, S. Rechlin, M. Schophaus, and J. Wagner)<br />
Professional experience, incl. popular communication (selected)<br />
PROFESSIONAL MEMBERSHIP<br />
International Studies Association, American Political Science Association,<br />
International Political Science Association, European Union Studies Association,<br />
German Political Science Association (Deutsche Vereinigung für<br />
Politikwissenschaft)<br />
REVIEWER AND CONSULTANT FOR:<br />
PS Political Science and Politics; Environmental Politics; Government & Policy C:<br />
Environment & Planning; Local Environment; Climatic Change; Forest Policy &<br />
Economics; Urban Studies; Socio-Economic Review; Routledge; Manchester<br />
University Press;<br />
Politische Vierteljahresschrift; Schweizerische Zeitschrift für Politikwissenschaft.<br />
International Human Dimensions Programme on Global Environmental Change<br />
(IHDP); U.S. Fulbright Program; Research Council of Norway; Hans Böckler<br />
Foundation (Germany); Ministry for Education, Research, and Culture (Austria).<br />
Organisation for Economic Co-operation and Development (OECD), European<br />
Union (Committee of the Regions), German Advisory Council on the Environment<br />
(Sachverständigenrat für Umweltfragen), German Council for Sustainable<br />
Development (Rat für Nachhaltige Entwicklung), Union of the Baltic Cities, Climate<br />
Alliance of European Cities, Energie-CiteÏs, etc.<br />
RESEARCH PROJECTS<br />
‘Adaptive Capacities, New Technologies, and the Governance of Climate Change in<br />
Metro-regions’, funded by the Wageningen Institute for Environment and Climate<br />
Research (WIMEK), co-applicant (2010-2014).<br />
‘Governing Europe’s Marine Environment’ international conference, funded by the<br />
Centre for Baltic and East European Studies (CBEES), cooperation with Södertörn<br />
University (Stockholm, Sweden), co-applicant (planned for 2010)<br />
‘Allocating Canadian Greenhouse Gas Emissions Reductions amongst Sources and<br />
Provinces: Learning from Germany and the EU’, funded by the Social Sciences and<br />
Humanities Research Council of Canada, international collaborative research<br />
project with the University of Toronto, Canada (Douglas Macdonald, main<br />
applicant and coordinator) and the TU Darmstadt, Germany (Jochen Monstadt),<br />
co-applicant (2009-2012)<br />
‘Environmental Risk Governance of the Baltic Sea (RISKGOV), funded by the<br />
BONUS Program and national research organizations, international research<br />
project with partners from Sweden, Finland, Germany, and Poland, coordinated by<br />
Michael Gilek, Södertörn University (Sweden) (2009-2011)<br />
‘Transnational Climate Change Governance’, funded by the Leverhulme Trust<br />
(UK), international network of 16 universities and research institutions (from the<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
2(29)
Bilaga G<br />
United Kingdom, USA, Canada, the Netherlands, Sweden, and France),<br />
coordinated by Harriet Bulkeley, University of Durham (UK), co-applicant (2008-<br />
2010)<br />
‘Governing climate change in cities: modes of urban climate governance in multilevel<br />
systems’, funded by the Organisation for Economic Co-operation and<br />
Development (OECD), background paper for the international conference on<br />
‘Competitive cities and climate change’, Milan (Italy), with Gotelind Alber,<br />
principal scientist an project coordinator (July to October 2008)<br />
‘Governing a Common Sea (GOVCOM) — Changing Modes of Governance in the<br />
Baltic Sea Region’, funded by the Finnish Academy of Science, joint research<br />
project of three Finnish and two German universities and research institutes,<br />
coordinated by Marko Joas, Åbo Akademi University (Finland), co-applicant (2003-<br />
2006)<br />
‘Governing Climate Change in the UK and Germany: Local Governments and<br />
Transnational Networks’, funded by the Anglo-German Foundation and the WZB,<br />
cooperation with Harriet Bulkeley, University of Cambridge / University of Durham<br />
(UK), principal scientist (2003-2005)<br />
‘Lokale Klimapolitik in Deutschland’ (Local climate policy in Germany), funded by<br />
the Social Science Research Center Berlin (WZB), Berlin (Germany), principal<br />
scientist and project coordinator (2003-2005)<br />
‘Transnationale Städtenetzwerke in Europa’ (Transnational city networks in<br />
Europe), funded by the Social Science Research Center Berlin (WZB), Berlin<br />
(Germany), principal scientist and project coordinator (2001-2005)<br />
‘Policy Convergence and Policy Diffusion by Governmental and Non-Governmental<br />
Institutions. An International Comparison of Eco-labeling Systems’, in cooperation<br />
with Ingrid Kissling-Näf, Swiss Federal Institute of Technology Zurich (ETH<br />
Zürich), Zürich (Switzerland), funded by ETH and WZB, principal scientist and<br />
project coordinator (2000-2002).<br />
‘Lokale Agenda 21 in Deutschland’ (Local Agenda 21 in Germany), funded by the<br />
Social Science Research Center Berlin (WZB), Berlin (Germany), principal scientist<br />
and project coordinator (2000-2001)<br />
‘The Diffusion of Environmental Policy Innovations’, international conference,<br />
funded by the Volkswagen Foundation, cooperation with the Environmental Policy<br />
Research Centre (Forschungsstelle für Umweltpolitik, FU Berlin) (2000)<br />
‘Die Diffusion umweltpolitischer Innovationen’ (The Diffusion of environmental<br />
policy innovations), funded by the Volkswagen Foundation, cooperation with the<br />
Environmental Policy Research Centre (Forschungsstelle für Umweltpolitik, FU<br />
Berlin), co-applicant (1999-2002)<br />
‘Gewerkschaften und Nachhaltigkeit’ (Trade unions and sustainable development),<br />
funded by the Hans Böckler Foundation and the WZB (1999/2000)<br />
‘Politikintegration und -innovation in der US-amerikanischen Umweltpolitik’ (Policy<br />
integration and innovation in US environmental policy), funded by German<br />
Marshall Fund of the United States, research scholarship (1995-1996)<br />
‘Umweltpolitik im internationalen Vergleich. Untersuchungen zu strukturellen<br />
Erfolgsbedingungen’ (International comparison of environmental policy. Studies<br />
on structural success factors), funded by the German Research Foundation<br />
(Deutsche Forschungsgemeinschaft) (1993-1994), principal scientist: Martin<br />
Jänicke (FU Berlin)<br />
‘Consumer-oriented Action in the Public Services’, funded by the European<br />
Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions (1992-1993),<br />
principal scientist: Hellmut Wollmann (FU Berlin / HU Berlin)<br />
‘Internationaler Vergleich von Verfahren zur Festlegung von Umweltstandards’<br />
(International comparison of environmental standard-setting procedures), funded<br />
by the German Federal Environmental Agency (Umweltbundesamt) (1990-1993),<br />
principal scientist: Hellmut Wollmann (FU Berlin / HU Berlin)<br />
‘Kommunale Aktionsverwaltung in Stadterneuerung und Umweltschutz’ (Municipal<br />
action administration in urban renewal and environmental policy), funded by the<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
3(29)
Bilaga G<br />
Hans Böckler Foundation (1988-1990), principal scientist: Hellmut Wollmann (FU<br />
Berlin)<br />
MANAGEMENT AND ADMINISTRATION (SINCE 2002)<br />
Since 2009 Organization of the Environmental Governance Seminar Series,<br />
Environmental Policy Group (ENP), member of the organizing<br />
team, Wageningen University, Wageningen (Netherlands)<br />
2009 Organization of the international SENSE symposium ‘Climate<br />
Proofing Cities’, member of the organizing committee and chair<br />
of a track on ‘Balancing adaptation and mitigation’, 100<br />
participants, Amsterdam-Volendam (Netherlands)<br />
2009 Organization of an international conference on ‘Coping with<br />
Uncertainty’, chair of a track on ‘Climate change and climate<br />
policy in the Baltic Sea region’, 80 participants, Södertörn<br />
University, Stockholm (Sweden)<br />
2009 Organization of a panel on ‘International, transnational, and<br />
European energy and environmental governance in the Baltic<br />
Sea region’ at the 2009 International Studies Association<br />
Convention, New York (USA)<br />
2007 Organization of a panel on ‘Cities in the European Union’ at the<br />
2007 Biennial Conference of the European Union Studies<br />
Association (EUSA), Montreal (Canada)<br />
2005-2007 DAAD visiting professor at the University of Minnesota,<br />
Minneapolis (USA), organization of various events for<br />
prospective exchange students at undergraduate and graduate<br />
level, individual advise and counseling of students interested in<br />
study and research stays in Germany, promoted by the DAAD<br />
(German Academic Exchange Service)<br />
2005 Organization of a conference on the perspectives of Posdocs in<br />
Germany (‘Nach der Promotion? – Perspektiven für Postdocs’),<br />
member of the organizing committee, Social Science Research<br />
Center Berlin (WZB), Berlin (Germany)<br />
2004/2005 Member of a peer mentoring group for researchers working at<br />
social science research institutes, funded by the German<br />
Ministry for Education and Research (BMBF), integrated<br />
training program for the development of competences and<br />
skills needed for leading positions in academic institutions<br />
(leadership competencies, team development, research<br />
acquisition, coaching, mentoring, etc.)<br />
2004/2005 Member of an institution-wide working group on the<br />
coordination of research on ‘Governance’ (Querschnittsgruppe<br />
Governance) in the Social Science Research Center Berlin<br />
(WZB), Berlin (Germany)<br />
2003-2005 Member of several committees (at the level of the entire<br />
institute) on human resources development<br />
(Personalentwicklung), the advancement of young researchers<br />
(Nachwuchsförderung), and the perspectives of Postdocs,<br />
member of various working groups for the elaboration of<br />
general guidelines and recommendations in these areas, Social<br />
Science Research Center Berlin (WZB), Berlin (Germany)<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
4(29)
Bilaga G<br />
2002 Member of a committee (at the level of the entire institute) on<br />
the advancement of PhD students, elaboration of general<br />
guidelines and recommendations, Social Science Research<br />
Center Berlin (WZB), Berlin (Germany)<br />
2002 Organization of a track on ‘Soziales Kapital: Garant für<br />
Demokratie oder Ursache politischer Exklusion?’ (Social capital:<br />
guarantor for democracy or cause of political exclusion?), panel<br />
chair and discussant, German Political Science Association,<br />
Social Science Research Center Berlin (WZB), Berlin (Germany)<br />
EDUCATION<br />
Feb 1998: Ph.D. (Dr. rer. pol.), Freie Universität Berlin, Department of Political<br />
Science, summa cum laude, Berlin (Germany)<br />
June 1994 to Nov 1996: Visiting researcher, University of California Davis (UCD)<br />
and University of California San Diego (UCSD), field work in Washington D.C.,<br />
California, and Oregon (USA)<br />
June 1990: M.A. in Economics (Dipl.-Volkswirtin), Freie Universität Berlin, Department<br />
of Economics, Berlin (Germany)<br />
1983/1984: Consultant, Fa. Heyder und Zöllner, Büro für kommunale Aufgaben,<br />
Tübingen (Germany)<br />
Nov 1982: B.A. in Public Administration (Dipl.-Verwaltungswirtin), University of<br />
Applied Sciences in Public Administration (Fachhochschule für öffentliche<br />
Verwaltung), Stuttgart (Germany)<br />
GRANTS<br />
SCHOLARSHIPS, AWARDS, AND VISITING PROFESSORSHIPS<br />
Centre for Baltic and East European Studies (CBEES), Visiting Research Professor,<br />
Södertörn University, Stockholm (Sweden), approved and planned for August to<br />
October 2010<br />
Research Award, Bank of Sweden Tercentenary Foundation (Riksbankens<br />
Jubileumsfond)<br />
(in cooperation with Alexander von Humboldt Foundation), Swedish-German<br />
Program for Scientific Cooperation, 16 th Swedish Prize for the year 2007<br />
German Academic Exchange Service (Deutscher Akademischer Austauschdienst,<br />
DAAD), Visiting Professor, University of Minnesota, Department of Political<br />
Science, Minneapolis (USA) (2005-2007)<br />
Joachim Tiburtius Award of the Federal State of Berlin (dissertation award) (1999)<br />
German Research Foundation (DFG), post-doctoral scholarship (1997-1999)<br />
German Marshall Fund of the United States, research fellowship (1995/1996)<br />
Hans Böckler Foundation, dissertation scholarship (1992-1994)<br />
Hans Böckler Foundation, continuous student scholarship, (1984-1990)<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
5(29)
Bilaga G<br />
MARINA THORBORG (PROFESSOR)<br />
Födelsedatum: 420921<br />
Contact information<br />
Marina Thorborg<br />
Dept. of Life Sciences, Södertörn University<br />
S-141 89 Huddinge, Sweden<br />
Email marina.thorborg@sh.se<br />
Titles<br />
Professor i ekonomisk historia<br />
Current position<br />
Gästprofessor i ekonomisk historia på Södertörns Högskola.<br />
Previous positions<br />
Köpenhamns Universitet, Docent, lektor SAMKVIND<br />
Lunds universitet, Prefekt, Föreståndare och Styrelseordföreande vid<br />
Kvinnovetenskapligt Forum.<br />
1991 Aarhus universitet, lektorvikarie, vid Institut for Statskundskab, med<br />
meritvärdering.<br />
1981 Docent i ekonomisk historia vid Uppsala Universitet<br />
1980 Doktorsexamen i ekonomisk historia vid Uppsala Universitet. Titel: Women<br />
in Non-Agricultural Production in Post- Revolutionary China.<br />
Centralinstitut for Nordisk Asienforskning CINA/NIAS, 8 års heltidstjänst som<br />
permanentanställd forskare<br />
Professional experience, incl. popular communication (selected)<br />
AKADEMISKA TJÄNSTER OCH UPPDRAG<br />
Censor i kultursociologi, Köpenhamns Universitet<br />
Kommittemedlem i Östasiatisk områdestudieutvalg, Köpenhamns Universitet<br />
Styrelsemedlem i Center for öst- og Sydöstasien, Köpenhamns Universitet<br />
Sakkunnig i ”Bedömmelseudvald vedr. Ansögere till kandidat- og<br />
seniorstipendier…”, Köpenhamns Universitet<br />
Extern lektor vid Institut for Samfundsfag og Forvaltning, med meritvärdering,<br />
Köpenhamns Universitet<br />
FORSKNINGSPROJEKT<br />
HSFR Humanistisk- Samhällsvetenskapliga <strong>Forsknings</strong>rådet godkännande av min<br />
vetenskapliga slutrapport<br />
SAREC, Styrelsen för U-landsforskning kontraktanslag<br />
Stiftelsen Futura, Sverige<br />
NATIONELLA UPPDRAG<br />
HSFR Humanistisk- Samhällsvetenskapliga <strong>Forsknings</strong>rådet programkommitte för<br />
forskning, Stockholm<br />
SIDA, Swedish International Development Authority, Stockholm<br />
SAREC, Swedish Authority for Research Cooperation with Developing countries,<br />
kommentarer till min forskningsöversikt I 2 band över 19 länder i Asien och Stilla<br />
Havet, utarbetad för SAREC.<br />
INTERNATIONELLA UPPDRAG<br />
Congress of the United States, Joint Economic Committee, internationell expert<br />
med vetenskaplig rapport till den amerikanska kongressens vitbok om Kina.<br />
United Nations Industrial Development Organization UNIDO, Wien internationell<br />
konsult i projektet ”Human Resources in Sri Lanka´s Industrial Development”<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
6(29)
Bilaga G<br />
Medorganisatör av Världskongressen I Ekonomisk Historia<br />
United Nations Industrial Development Organization UNIDO, Wien internationell<br />
konsult i projektet “Industrial Sector Review Mission to the Republic of Korea”<br />
Medlem av Internationell Planeringskommitte<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
7(29)
Bilaga G<br />
THOMAS ANDRÉN (DOCENT)<br />
Contact information<br />
Ulf Thomas Andrén<br />
Dept. of Life Sciences, Södertörn University<br />
S-141 89 Huddinge, Sweden<br />
E-mail Thomas.andren@sh.se<br />
Titles<br />
Docent (Associated Professor) in Marine Quaternary Geology, 2003<br />
Doctor of Philosophy, Stockholm University 910111. Title of the thesis: Till<br />
stratigraphy and ice recession in the Bothnian Bay. Supervisor. Jan Lundqvist.<br />
1991<br />
Current positions<br />
Lecturer at School of Life Sciences, Södertörn University. 2006/2010<br />
Previous positions<br />
Lecturer at Department of Geology and Geochemistry, Stockholm University. 2005<br />
Project coordinator. Position financed by The Swedish Research Council<br />
(Vetenskapsrådet).2005<br />
Junior Researcher (Forskarassistent) at the Department of Geology and<br />
Geochemistry, Stockholm University. Stockholm Marine Research Centre financed<br />
the position. 1999/2004<br />
Primary investigator in sub-group 7 within The BASYS (Baltic Sea System Study)<br />
project financed by the European Union through the MAST-III program (contract<br />
no. MAS3-CT96-0058). 1996/99<br />
Project leader for “Reactivating of the Geochronological Institute in Stockholm and<br />
the set-up of the Swedish Time Scale clay-varve database”. The Bank of Sweden<br />
Tercentenary Foundation (grant no. 94-0467:01) financed this project. 1994/96<br />
Full time teacher for 6 months at the Department of Quaternary Research,<br />
Stockholm University (DQRSU). 1993<br />
Project leader (50%) for the NFR financed project “Late Quaternary development<br />
of north-western Baltic proper” (grant no. G-GU 3463-317) at the DQRSU.<br />
1992/94<br />
PhD position (50%) at the DQRSU. 1988/91<br />
A total employment of 45 months within the NFR financed project "Till<br />
stratigraphy and ice recession in the Bothnian Bay" at the DQRSU. 1984/91<br />
Employed as Assistant Secretary (25%) at the DQRSU, responsible for the<br />
economy and financial planning. 1982/92<br />
Supervisor of the fieldwork within the IGCP-project "Quaternary glaciations in the<br />
Northern Hemisphere" and other projects at the Department of Quaternary<br />
Research Stockholm University (DQRSU). 1979/80<br />
Supervision of PhD students<br />
PHD DEGREES:<br />
Sohlenius, Gustav:<br />
Westman, Per:<br />
Title of thesis: History of the Baltic Proper<br />
since the last deglaciation as recorded in<br />
the sediments. 1996.<br />
Title of thesis: Salinity and trophic<br />
changes in the north-western Baltic Sea<br />
during the last 8500 years as indicated<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
8(29)
Bilaga G<br />
Lindeberg, Greger:<br />
by microfossils and chemical parameters<br />
in the sediment. 1998.<br />
Licentiate thesis: Digital image analysis<br />
applied to Quaternary sediments from<br />
different environments. A methodological<br />
study. 2000.<br />
Title of PhD thesis: The Swedish varve<br />
chronology revisited: Spectral- and image<br />
analysis of different varve series from the<br />
Baltic Basin. 2002.<br />
Professional experience, incl. popular communication (selected)<br />
COMMISSIONS OF TRUST<br />
Member of the Board at the Department of Quaternary Research, Stockholm<br />
University several periods during the period 1984-1996 both as representative for<br />
PhD student and for researchers and teachers. Last period of appointment: 1993-<br />
1996<br />
Member of the Board at the Department of Geology and Geochemistry, Stockholm<br />
University, as representative for researchers. Period of appointment: 2000-2002<br />
Secretary of the Swedish INQUA committee, 1999-present<br />
Former chairman of the steering committee for BAMS (Baltic Association for<br />
Marine Science), 1999-1998.<br />
Former member of the Swedish PAGES committee, 1996-1998.<br />
Former treasurer in the Geological Society of Sweden, 2000.<br />
First chairman of Baltic Sea Geologists, 2001-2003.<br />
Chairman for the steering committee for the Baltic Sea Drilling Project, 2001-<br />
present.<br />
Member of the International Scientific Committee for the 9 th Marine Geological<br />
Conference "The Baltic Sea geology - 9" held in Riga, Latvia, August 2006.<br />
Member of the International Scientific Committee for the Baltic Sea Science<br />
Congress 2007 in Rostock, Germany, March 19-23, 2007.<br />
Member of the International Scientific Committee for the Baltic Sea Science<br />
Congress 2009 in Tallinn, Estonia, August 17-21, 2009.<br />
Member of the International Scientific Committee for the 10 th Marine Geological<br />
Conference "The Baltic Sea geology - 10" to be held in St Petersburg, Russia,<br />
August 2010.<br />
ORGANISATION OF MEETINGS AND WORKSHOPS:<br />
Chairman and organiser for the symposium "Baltic Ice Lake - Yoldia Sea,<br />
deglaciation, drainage, transition, extension" held at the Wenner Gren Centre in<br />
Stockholm March 15 - 17, 1993.<br />
Chairman and organiser for the symposium "The Baltic - past, present and future"<br />
held at the Royal Swedish Academy of Sciences in Stockholm, March 14 - 16,<br />
1994.<br />
Member of the scientific and organising committee for the 4th Marine Geological<br />
Meeting, The Baltic, held in Uppsala October 24-27, 1995.<br />
Workshop on “Prediction of the future development of the Baltic Sea based on our<br />
present knowledge of its past history” held at the DQRSU. January 1996.<br />
Workshop on “Structure of the clay-varve database” held at the DQRSU. March<br />
1996.<br />
The first sub-group 7 workshop within the BASYS project. Stockholm, January<br />
1997.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
9(29)
Bilaga G<br />
Chairman of the committee that arranged the Geo-departments farewell party to<br />
the localities in city of Stockholm and hosted the consecration party in the new<br />
Geoscience building, Frescati.<br />
Sub-group 7 workshop held during the second annual BASYS meeting in<br />
Stockholm. September 1998.<br />
Representative of the Swedish INQUA committee in the organising group for the<br />
symposium “Origin of human kind” held in Stockholm May 12 to 14, 2000.<br />
Organiser of the annual meeting of the Geological Society of Sweden held in<br />
Stockholm May 20 th , 2000.<br />
Member of the organising committee for the Baltic Sea Science Congress 2001<br />
(BSSC 2001) held in Stockholm in November 2001. Chairman for the geological<br />
part of the congress.<br />
The first chairman of the network “Baltic Sea Geologists” founded in Stockholm<br />
during the Baltic Sea Science Congress 2001 (BSSC 2001).<br />
Chairman and organiser of the first IODP Baltic Sea workshop held in Stockholm<br />
April 28 to 29, 2003.<br />
Chairman at the second IODP Baltic Sea workshop held in held in Helsinki during<br />
the Baltic Sea Science Congress 2003 (BSSC 2003), August 24 to 28.<br />
Chairman during the third IODP Baltic Sea workshop held in Tartu, Estonia, during<br />
the geological meeting “Baltic 8”, September 23 to 26, 2004.<br />
Chairman during the forth IODP Baltic Sea workshop held in Sopot, Poland, during<br />
the Baltic Sea Science Congress 2005 (BSSC 2005), June 19 to 23, 2005.<br />
Organised in cooperation with the Swedish Research Council (VR) the first<br />
workshop for researchers from the Baltic countries on the possibility for their<br />
countries to join the ECORD/IODP. My network of Baltic researcher and research<br />
institutes was used for the invitations and I also partly chaired the workshop,<br />
December 2005.<br />
Chairman during the ninth IODP Baltic Sea workshop held in Rostock, Germany,<br />
during the Baltic Sea Science Congress 2007 (BSSC 2007), March 19 to 23, 2007.<br />
Chairman at the Magellan WS “Baltic IODP” at GEUS Copenhagen, Denmark,<br />
March 14 to 15, 2009<br />
COMMITTEE APPOINTMENTS<br />
Member of the evaluation board at Aivo Leplands Doctoral dissertation.<br />
Gothenburg, April 1998.<br />
Member of the evaluation board at Tiit Hangs Licentiate dissertation, Stockholm,<br />
November 1998.<br />
Member of the evaluation board at Christian Schonings Licentiate dissertation,<br />
Stockholm, April 1999.<br />
Member of the evaluation board at Yohanna W. Shaghudes Doctoral dissertation,<br />
Stockholm, May 2001.<br />
Member of the evaluation board at Richard Gyllencreutz Doctoral dissertation,<br />
Stockholm, April 2005.<br />
Member of the evaluation board at Guangyu Sun´s Doctoral dissertation,<br />
Stockholm, June 2005.<br />
Reviewer of Joonas Virtasalos Doctoral thesis "Late-Weichselian - Flandrian<br />
Depositional History of the Archipelago Sea, northern Baltic Sea", Turku, Finland,<br />
October 2006.’<br />
Member of the evaluation board at Marloes Kortekaas Doctoral dissertation, Lund,<br />
March 2007.<br />
Member of the evaluation board at Teodora Blaj´s Doctoral dissertation,<br />
Stockholm, June 2009.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
10(29)
Bilaga G<br />
REFEREE COMMITMENTS<br />
Ambio, Baltica, Boreas, Climate Research, GFF, Journal of Marine Systems,<br />
Palaeogeography-Palaeoclimatology-Palaeoecology, Quaternaria, Quaternary<br />
International, Quaternary Research, the Holocene<br />
SCIENCE PROPOSAL EVALUATION COMMITMENTS<br />
Evaluator of research proposals to Swedish Agency for Research Cooperation with<br />
Developing Countries (SAREC)/SIDA<br />
Evaluator of science proposals for the Estonian Science Foundation<br />
INVITED SPEAKER AND KEYNOTE PRESENTATIONS<br />
Laminated Baltic Sea sediments - possibilities and limitations. Geological Survey<br />
of Sweden, Uppsala, Sweden, 1996.<br />
The Younger Dryas – Preboreal transition as recorded in varved glacial clays from<br />
the Baltic Sea. Department of Geology, Quaternary Geology, Lund University,<br />
Sweden, 1999.<br />
The Swedish varve chronology- a review. Department of Earth Sciences, Uppsala<br />
University, Sweden, 2000.<br />
The final drainage of the Baltic Ice Lake and the possible consequences for the<br />
North Atlantic thermohaline circulation. American /German/Scandinavian<br />
Workshop, Sediments from the Baltic Sea and the North Atlantic as Indicators of<br />
the Late Quaternary Climate Change. Baltic Sea Research Institute Warnemünde,<br />
Germany, 2003.<br />
The Yoldia Sea - an important parenthesis in the Holocene history of the Baltic<br />
Sea. Invited keynote presentation at Svenska Havsforskarföreningens yearly<br />
meeting 2003, Kalmar, Sweden, 2003.<br />
The final drainage of the Baltic Ice Lake – just a drop in the ocean? Selected<br />
keynote presentation at the Baltic Sea Science Congress 2003, Helsinki, Finland,<br />
2003.<br />
The Baltic Sea Drilling Project (BSDP)– an effort to make an application the<br />
Integrated Ocean Drilling Program (IODP). Invited presentation during the plenum<br />
session “Research” at the Baltic Sea Science Congress 2003, Helsinki, Finland,<br />
2003.<br />
The Baltic Sea during the Last Glacial Cycle. Invited plenary presentation at the<br />
Baltic Sea Science Congress 2005, Sopot, Poland, 2005.<br />
The Baltic Sea during the last 2000 years – what are the forcing mechanisms<br />
behind today’s situation in the Baltic? Department of Geology, Quaternary<br />
Sciences, Lund University, Sweden, 2005.<br />
Invited to present the Baltic Sea IODP proposal, rationales and status, during the<br />
session “Continental Scientific Drilling in the Nordic countries” at the Nordic<br />
Geological Winter Meeting 2010, Oslo, Norway.<br />
OUTREACH<br />
Interview in the television program “Vetenskapens Värld” on the possibilities to<br />
find signs of human activities in the bottom sediments close to the Birka Viking<br />
settlement on the island Björkö in Lake Mälaren.<br />
Interviewed by Hudiksvallsposten in connection with refraction seismic fieldwork<br />
in the Dellen area, northern Sweden.<br />
Feature article on the development of the Baltic Sea in the newspaper Land as a<br />
kick off for the first BASYS cruise, 1997.<br />
Radio interview for Radio Gotland on the outcome of the first BASYS cruise, 1997.<br />
Interview in SU-Nytt on the experiences from the first BASYS cruise, 1997.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
11(29)
Bilaga G<br />
Contribution to the poster exhibition during the Stockholm Scientific Week held at<br />
the campus area in Frescati. The poster "Östersjön förr och nu" (The Baltic Sea in<br />
the past and present) is now on permanent display at Naturum, Stendörren<br />
national park. In connection with the exhibition interviewed by Radio Stockholm<br />
on the history of the Baltic Sea, 1998.<br />
The series of articles on the Baltic Sea history published in HavsUtsikt was<br />
republished in the journal Yrkesfiskaren, a journal published by Sveriges Fiskares<br />
Riksförbund (http://www.fiskaresservice.se/), a lobbying and interest organisation<br />
for Swedish fishermen, 2004.<br />
Department of Educational Measurement, Umeå University<br />
(http://www.umu.se/edmeas/index_eng.html), selected the article “Yoldiahavet –<br />
en viktig parentes” to be a part of the reading comprehension test in April 2004<br />
The Swedish Scholastic Assessment Test, SweSAT, (“Högskoleprovet”). During the<br />
last ten years, the number of test takers has varied between approximately<br />
75,000 and 145,000 per year.<br />
Presentation to the public" Tappningen av den Baltiska Issjön - en naturkatastrof<br />
för 11,500 år sedan " (The drainage of the Baltic Ice Lake - a natural catastrophe<br />
11,500 years ago) given outdoors at Kungsträdgården and Hötorget, Stockholm,<br />
from the ProfMobil during the EuroScience Open Forum conference 2004. The event<br />
is pictured in Science, vol. 305, p. 1387, 2004.<br />
Presentation on "Östersjön geologiska historia" (The geological history of the<br />
Baltic Sea) at "Senioruniversitet i Stockholm", February 2005.<br />
Took part in the public debate on the causes for the present situation for the<br />
Baltic Sea with the newspaper article “Östersjön förändras ständigt” (The Baltic<br />
Sea is constantly changing) published in Uppsala Nya Tidning under the heading<br />
“Debate”, 2005.<br />
Invited to write one chapter on the geological history of the Baltic Sea in Formas<br />
(Swedish Research Council for Environment, Agricultural Sciences and Spatial<br />
Planning) popular science pocketbook series “Formas focuserar” published in May<br />
2006. Invited and took part in the official press lunch when the book was publicly<br />
released.<br />
Invited to take part in the forthcoming movie project Baltic Sea 2020<br />
administrated and financed by the Björn Carlson Baltic Sea foundation. The<br />
documentary is being directed by the filmmaker Mattias Klum and the journalist<br />
Folke Ryden and will focus on people’s relation to the Baltic Sea from a scientific,<br />
historical and political perspective. In steady contact with the film team regarding<br />
the status of the Baltic Sea Drilling Project which is going to be a part of the<br />
documentary if successful.<br />
Published short status-updates articles in the European Consortium for Ocean<br />
Drilling Research (ECORD) Newsletter 12 and 13 (2009) on the progress of the<br />
Baltic Sea Integrated Ocean Drilling Program (IODP) drilling proposal.<br />
Present main research effort<br />
Primary investigator and main proponent of the Baltic Sea IODP proposal which<br />
presently includes 16 co-proponents. The proposal has been forwarded to IODP´s<br />
Science Planning Committee (SPC) for scheduling the drilling led before the end of<br />
2012. If successful is this a gigantic step forward for the geological Baltic Sea<br />
research. The progress of the proposal, 672-full3, can be followed at<br />
http://www.iodp.org/active-proposals.<br />
EDUCATION<br />
Candidate of Philosophy, Stockholm University. 1984<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
12(29)
Bilaga G<br />
BERIT BALFORS (DOCENT)<br />
Contact information<br />
Berit Balfors<br />
Institute of Land and Water Engineering, Royal Institute of Technology,<br />
Stockholm, Sweden.<br />
Telephone: +46 8 790 63 52<br />
Fax: +46 8 411 07 75<br />
E-mail: balfors@kth.se<br />
Titles<br />
Associate Professor, January 2007, Royal Institute of Technology, Stockholm,<br />
Sweden<br />
Doctoral exam in November 1994; Subject area: Land and Water Resources;<br />
Supervisor:Hans-Georg Wallentinus. Title: Thinking in advance. Studies on the<br />
application of Environmental Impact Assessment in projects and plans with special<br />
reference to Drainage Basins.<br />
Current positions<br />
2007- Head of the Dept of Land and Water Resources Engineering, KTH<br />
2002 - Head of the Division of Environmental Management and<br />
Assessment (EMA) at the Dept of Land and Water Resources Engineering, KTH<br />
2002- Senior lecturer Environmental Impact Analysis (Miljökonsekvensanalys),<br />
2002-09-01, Dept of Land and Water Resources Engineering, KTH.<br />
Appointment: Permanent post, Time for research in the employment: 50 %<br />
Previous positions<br />
2005 - 2007 Vice head of the Dept of Land and Water Resources Engineering,<br />
KTH<br />
1997 – 2002 Assistant Professor, Inst. Land and Water Resources, KTH.<br />
1994 – 1997 Research scientist, Inst. Land and Water Resources, KTH.<br />
1989 – 1994 PhD-student, Div. of Land- and Water Resources, KTH.<br />
Parental leave<br />
1999 – 2000 Maternity leave<br />
1997 – 1998 Maternity leave<br />
Supervision of PhD students<br />
Awarded doctorate (Main supervisor)<br />
Mikael Gontier, 2008<br />
Awarded Licentiate (Main supervisor)<br />
Annika Varnäs, 2008<br />
Andreas Zetterberg, 2009<br />
Current supervision (Main supervisor)<br />
Andreas Zetterberg<br />
Frida Franzén<br />
Kedar Uttam<br />
Current supervision (Deputy supervisor)<br />
Emma Engdal<br />
Zairis Coello Midence<br />
Awarded doctorate (Deputy supervisor)<br />
Ulla Mörtberg, 2004<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
13(29)
Bilaga G<br />
Charlotta Faith-Ell, 2005<br />
Kristina Lundberg, 2009<br />
Professional experience, incl. popular communication (selected)<br />
ACADEMIC ASSIGNMENTS<br />
Evaluating Committee<br />
2005-04-29 – Maria Håkansson. KTH. Doctoral thesis<br />
2007-12-14 – Kristina Rundcrantz, SLU, Doctoral thesis<br />
2007-06-07 – Christian Baresel, KTH, Doctoral thesis<br />
2007-09-21 – Erik Andersson, SU, Doctoral thesis<br />
2008-04-07 – Fredrik Hannertz, SU, Doctoral thesis<br />
2008-05-09 – Elisabeth Hochschorner, KTH, Doctoral Thesis<br />
2008-05-28 – Karin Ahrné, SLU, Doctoral Thesis<br />
2008-06-11- Amir Houshang Ehsani, KTH, Doctoral Thesis<br />
2008-12-04 – Gull Olli, SU, Doctoral Thesis<br />
Opponent<br />
2008-02-01- Sara Borgström, SU, Licentiate thesis<br />
Evaluator (sakkunnig)<br />
2005 Evaluator for a professorship and for a position as Senior Lecturer at the<br />
Swedish University of Agricultural Sciences (SLU) EIA-Centre.<br />
2009 Referee at Östersjöstiftelsen<br />
OTHER ASSIGNMENTS<br />
Member of an expert panel at FORMAS.<br />
Expert (consultant) at KASAM (Swedish National Council for Nuclear)<br />
Member of the Board of the School of Architecture and Built Environment, KTH<br />
Member of the scientific board for Lissheden Foundation (SEB Bank)<br />
Member of the board of the Centre of Sustainable Development (CHU), KTH<br />
Member of the board of KTH Building.<br />
Member of the board of Mistra Pharma.<br />
<br />
Reviewer for the international scientific journals:<br />
- European Environment<br />
- Environment, Development and Sustainability<br />
- Journal of Environmental Management<br />
- Environmental Modelling & Assessment<br />
Active participation in national and international conferences as special invited<br />
speaker or chairman<br />
-European Workshop on Habitats Assessment, 2007. Natura 2000 sites –Invited<br />
speaker on the subject Practical Experience of Appropriate Assessment in Swedish<br />
road planning. 29 th -30 th of March, 2007, Department of Landscape Planning and<br />
Environmental Impact Assessment, University of Technology (TU Berlin), Berlin<br />
- Balfors, B. and Mörtberg, U. 2006. Landscape Ecological Assessment: A tool for<br />
prediction and assessment of impacts on biodiversity. Ecological Impact<br />
Assessments: Science and Best Practice Bath Spa University: 11-12th July 2006.<br />
British Ecological Society. (Invited speaker)<br />
- The Antarctic Treaty Consultative Meeting (ATCM), 2005, Stockholm. Committee<br />
for Environmental Protection (CEP) to advise the ATCM on the state of the<br />
Antarctic environment. Invited speaker on the subject ‘A strategic discussion on<br />
future environmental challenges in Antarctica and its dependent and associated<br />
ecosystems’, CEP VIII June 6-10 2005, Stockholm.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
14(29)
Bilaga G<br />
-Stockholm Water. 2003. Seminar title: Environmental Impact Assessment.<br />
Invited speaker on the subject ‘Environmental Impact Assessment in Water<br />
Related Projects’, March 22, 2003.<br />
- The Nordic EIA Conference 2001, Helsinki, September 6-7, 2001. Theme:<br />
Environmental Assessment and links to decision making. Invited chairman to the<br />
session ‘Environmental Assessment and Land Use Planning’<br />
- The Nordic Nuclear Safety Research, Åbo, August 22-24, 2001. Seminar title:<br />
Nordic Seminar on Environmental Impact Assessment and Strategic<br />
Environmental Assessment. Invited speaker on the subject ‘Environmental Impact<br />
Assessment for Decommissioning on Nuclear Facilities’. Further, participation in<br />
the organisational activities, for example, suggested speakers from different<br />
Nordic countries.<br />
- Swedish Nuclear Fuel and Waste Management Company (SKB) Conference on<br />
Environmental Impact Assessment, May 30, 2001. Invited speaker on the subject<br />
‘Environmental Impact Assessment - What do we gain?’ Also invited plenary<br />
speaker.<br />
Pedagogic education<br />
The course on Research Supervision, Learning Lab, KTH. The course was<br />
completed in 2008.<br />
‘Lärande och undervisning’ (LU1) 7,5 ECTS, Learning Lab, KTH. The course<br />
was completed spring 2006.<br />
’Kunskapsbildning i lärarens praktik’, (LU2) 7,5 ECTS, Learning Lab, KTH.<br />
The course was completed spring 2006.<br />
‘Högskolepedagogik’, 3 ECTS, KTH. The course was completed 2001<br />
Pedagogic experience<br />
Member of the Drafting Committee for the new civil engineering program Built<br />
Environment at KTH as well as the Chairman of the Working Team for pedagogic<br />
enhancement in the new program.<br />
Since 1997: head teacher and examiner for ‘Miljökonsekvensbeskrivning i<br />
teori och praktik’ 4 credits / 6 ECTS (advanced course).<br />
Since 1997: head teacher and examiner for ‘Environmental Impact<br />
Assessment’, 5 credits / 7,5 ECTS (within the Masters Program Environmental<br />
Engineering & Sustainable Infrastructure).<br />
Since 2006: head teacher and examiner for ‘Miljösystemanalys’ (within the<br />
undergraduate program Civil Engineering and Urban Management), 5 credits/ 7,5<br />
ECTS.<br />
Since 2008: head teacher and examiner for ‘Water Governance’ (within the<br />
Masters Program Water System Technology).<br />
2006 head teacher and examiner for the course in ‘Miljökonsekvensbeskrivning’<br />
(Environmental Impact Assessment), 10 credits, at Södertörn<br />
University College.<br />
Since 2003: EIA lecturer in the undergraduate course in Planning and Building<br />
Process (Samhällsbyggnad), within the undergraduate program Civil Engineering<br />
and Urban Management KTH, about 150 students every year.<br />
Since 2005: lecturer on EIA and the EU Water Framework Directive in the<br />
course EU Water Framework Directive (advanced course), about 10 students<br />
Since 2005: I am regularly giving lectures on EIA and SEA at the course<br />
Miljökonsekvensbeskrivning Stockholm University, Department of Physical<br />
Geography. I have also given lectures on EIA at the University of Umeå, Mid<br />
Sweden University and Chalmers.<br />
I am regularly giving lectures on EIA and SEA at the course<br />
Miljökonsekvensbeskrivning Stockholm University, Department of Physical<br />
Geography. I have also given lectures on EIA at the University of Umeå, Mid<br />
Sweden University and Chalmers.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
15(29)
Bilaga G<br />
Selection of Supervised master theses work<br />
Number of<br />
credits<br />
Svante Skeppström MKB effektivitet I detaljplaner; report<br />
1998:17<br />
20<br />
Jan Schmidtbauer Strategisk Miljöbedömning och EU:s Interreg<br />
II Skärgårdsprogram- En behovsanalys och<br />
ett förslag på tillvägagångssätt; report 1998:4<br />
Sofie Hellsten Värderingsmodell för miljöåtgärder till<br />
vägverkets behandling av investeringsobjekt,<br />
report 2000:11<br />
Chidochiri Odunze Policy and Implementation in the Petrolium<br />
Industry – Case Study of Shell Petroleum<br />
Development Company, Nigeria; report<br />
1999:25<br />
Jacques Steyn Scoping on Waste Disposal by Landfill within<br />
Madikwe Game Reserve – South Africa, report<br />
2002:27<br />
Belindo C. Manhica Environmental Impact Assessment –<br />
Sustainable Household Waste Management in<br />
Maputo – Mozambique, report 2002:33<br />
Silja Einberg Environmental Impact Assessment and Life<br />
Cycle Assessment – Integration for Better<br />
Decision Making. Based on examples from<br />
Estonia, report 2004:6<br />
Taddele Debela Erosion Due to Discharges from Highway<br />
Culverts in Ethiopia: an EIA perspective,<br />
report 2004:5<br />
Kim Andersson<br />
Juan Azcárate<br />
Widad Osman<br />
Divine Appiah<br />
Sonam Choki<br />
Faisal Aslam<br />
Alice Rivière<br />
Francois Beauchain<br />
Strategic Environmental Assessment Pre-<br />
Study of Sonso Lagoon, Colombia, report<br />
2005:11<br />
Environmental Impact Assessment in Sudan<br />
Regulation and procedural – The case Study<br />
of Khartoum Refinery Company KRC, report<br />
2006:5<br />
Environmental Impact Assessment<br />
Regulations; the Level of Compiliance by<br />
Mining Companies in Western Mining Enclave,<br />
Ghana, report 2006:11<br />
Environmental Impact Assessment as a<br />
Sustainable Tool, Based on Environmental<br />
Impact Assessment of Roads in Bhutan, report<br />
2006:03<br />
Environmental Impact Assessment in Pakistan<br />
- Overview, Implementation and<br />
Effectiveness, report 2006<br />
Impact Assessment of the Mg-I<br />
Thermochemical Cycle for Mass-Production of<br />
Hydrogen, report 2007.<br />
Challenges for an improvement of the practice<br />
of compensation in France through the<br />
creation of an operator. Report, 2008.<br />
20<br />
20<br />
20<br />
20<br />
20<br />
20<br />
20<br />
20<br />
20<br />
20<br />
20<br />
20<br />
20<br />
20<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
16(29)
Bilaga G<br />
Rikard Sjöholm<br />
Jean-Charles<br />
Manceau<br />
Managing climate change in regional planning<br />
– current potential of strategic environmental<br />
assessment in a Swedish perspective. Report,<br />
2009<br />
How can an industry contribute to the<br />
sustainable development of rural areas?<br />
Example of hydropower in France. Report,<br />
2009<br />
20<br />
20<br />
LARGER (> 1 MSEK) RESEARCH GRANTS SINCE 2000 AS PROJECT LEADER<br />
2000 - 2003 Project Leader for the project Landscape ecological assessment in<br />
an urbanizing environment. The Project was financed by Formas, (1,5 MSEK).<br />
2005 – 2010 Project leader for the project Impacts of region-wide urban<br />
development on biodiversity in strategic environmental assessment. The project is<br />
financed by Formas, (3,2 MSEK).<br />
2002 - 2007 Project leader for the project Prediction tools for biodiversity in<br />
physical planning and EIA. The project was financed by the Swedish<br />
Environmental Protection Agency, (2,6 MSEK).<br />
2005 – 2007 Project leader for the project Contamination of water resources in<br />
the Tarkwa mining area of Ghana: Linking technical, socio-economic and gender<br />
dimensions. The project was funded by SAREC, (1,1 MSEK)<br />
2008 – 2011 Project leader for the project Improving the environmental<br />
performance of the construction sector through harmonizing green procurement<br />
and environmental impact assessment. The project is financed by Formas, (2<br />
MSEK)<br />
EXAMPLES OF ONGOING COLLABORATION- RESEARCH PROJECTS<br />
2008- 2010 Collaboration with Associate professor Monica Hammer, Södertörn<br />
University College. Title of the project: Ecosystems as a common-pool resources –<br />
Implications for building sustainable management institutions in the Baltic Sea<br />
Region. The project is founded by Östersjöstiftelsen, (4,1 MSEK).<br />
2003 – 2009 Collaboration with Guest professor Lennart Folkeson, Swedish<br />
National Road and Transport Research Institute (VTI).Title of the project<br />
Environmental Management of Rail Operation and maintenance. The project is<br />
financed by the Swedish National Rail Administration, (2,3 MSEK)<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
17(29)
Bilaga G<br />
ULLA MÖRTBERG (FORSKARASSISTENT)<br />
Contact information<br />
Ulla Mörtberg<br />
Dept. of Life Sciences, Södertörn University<br />
S-141 89 Huddinge, Sweden<br />
Cell +46 70 412 13 27<br />
E-mail ulla.mortberg@sh.se<br />
Titles<br />
Assistant professor, Dept of Land and Water Resources Engineering, Royal<br />
Institute of Technology, Stockholm.<br />
Ph.D. June 30, 2004, Dept of Land and Water Resources Engineering, Royal<br />
Institute of Technology, on the subject land and water resources. Title of<br />
dissertation: “Landscape ecological analysis and assessment in an urbanising<br />
environment – using forest birds as biodiversity indicators”.<br />
Ph.Lic. 1998. Div of Land and Water Resources Engineering, Royal Institute of<br />
Technology.<br />
Current positions<br />
Assistant professor, Dept of Land and Water Resources Engineering, Royal<br />
Institute of Technology, Stockholm, 50%. 2009-<br />
Senior lecturer, Dept of Environmental Science, Södertörn University College,<br />
50%<br />
Total research activity 75% of time. 2009-<br />
Previous positions<br />
Assistant professor, Dept. of Land and Water Resources Engineering, Royal<br />
Institute of Technology, Stockholm. 2006-2009<br />
Researcher, Dept. of Land and Water Resources Engineering, Royal Institute of<br />
Technology, Stockholm, 50% activity. 2004-2005.<br />
Ph.D.-student and research engineer, Dept. of Land and Water Resources<br />
Engineering, Royal Institute of Technology, Stockholm. PhD project financed and<br />
started 1994, with 50% activity. 1992-2004.<br />
Research Engineer, Dept. of Land and Water Resources Engineering, Royal<br />
Institute of Technology, Stockholm. 1988-2004.<br />
VBB Konsult AB. 1989.<br />
CONEC (consulting ecologists). Biological field surveys, nature conservation<br />
management plans. 1987-1989.<br />
Supervision of PhD students<br />
Deputy supervisor<br />
At present, I am deputy supervisor for PhD student Dorothy Furberg: Landscape<br />
fragmentation and urbanization, and also for PhD student Selome Tessema:<br />
Application of SWAT model for flood analysis in Awash River Basin.<br />
Deputy supervisor for Mikael Gontier, PhD 2008: Prediction tools for biodiversity<br />
in environmental assessment.<br />
Deputy supervisor for Andreas Zetterberg, Licentiate April 2009: Impacts of<br />
region-wide urban development on biodiversity in strategic environmental<br />
assessment.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
18(29)
Bilaga G<br />
Professional experience, incl. popular communication (selected)<br />
Since 1988 active in several research projects as research engineer, mainly on the<br />
programme ”Fauna management in built-up environments” at the Department<br />
(former division) of Land and Water Resources Engineering, Royal Institute of<br />
Technology, which was funded by the Swedish Environmental Protection Agency,<br />
the Swedish Council for Forestry and Agricultural Research (SJFR) and the Office<br />
of Regional Planning and Urban Transportation. PhD-student at the same<br />
department 1992, on the subject ”Landscape ecological considerations in<br />
planning”. Research project ”Landscape ecological analysis and assessment in an<br />
urbanising environment”, funded by Swedish Council for Building Research and<br />
Swedish Research Council for Environment, Agricultural Sciences and Spatial<br />
Planning (FORMAS). Also worked with the project ”Fauna management in built-up<br />
environments – wetlands and small waters”, funded by SJFR and FORMAS.<br />
Earlier research project ”Methods for biodiversity in strategic environmental<br />
assessment”, a synthesis project within the research programme ”the<br />
Conservation Chain”, coordinated by the Swedish Biodiversity Centre (CBM),<br />
Swedish University of Agricultural Sciences, and funded by the Swedish<br />
Environmental Protection Agency. Also conducted research in another project<br />
within the Conservation Chain; ”Prediction tools for biodiversity in environmental<br />
impact assessement”. Within this project, different GIS-based models were<br />
reviewed and tested for performance and user needs. Further, I am working with<br />
the research project “Impacts of region-wide urban development on biodiversity in<br />
strategic environmental assessment”. Within this project, GIS-based expert<br />
models are developed and evaluated concerning performance and uncertainty.<br />
Currently conducting research in the project “Conflicts in user-intensive forests”<br />
together with researchers from the Swedish University of Agricultural Sciences in<br />
Alnarp and Umeå, working with GIS-based habitat models for predicting future<br />
development of forest bird species under different forest development scenarios,<br />
funded by Skogssällskapet. Currently also active in research project “Ecosystems<br />
as common-pool resources”, concerning GIS-based habitat models related to<br />
hydrological parameters, funded by Östersjöstiftelsen.<br />
In May 12, 2008, I was awarded a research grant by Stiftelsen Konung Carl XVI<br />
Gustaf 50-årsfond for research concerning GIS-based models for biodiversity in<br />
urban, forest and agricultural landscapes.<br />
KTH GEOGRAPHIC INFORMATION NETWORK<br />
I am responsible for the KTH Geographic Information Network,<br />
http://www.lwr.kth.se/forskargrupper/EMA/KTH-GIN/GISgrupp/index.htm, which<br />
aims to promote the use of GIS as a communicative tool between natural science<br />
modeling and scientific communication, spatial planning and environmental<br />
management. The purpose is to stimulate interdisciplinary communication<br />
between KTH (and other) scientists and students.<br />
COLLABORATION WITH NON-ACADEMIC PARTNERS<br />
Within several research projects I have collaborated with authorities,<br />
municipalities and firms, especially concerning application of own developed<br />
methods for landscape ecological analysis and assessment. These partners include<br />
e.g. Stockholm county administrative board, Office of Regional Planning and<br />
Urban Transportation, Municipalities of Stockholm, Huddinge, Haninge, Botkyrka,<br />
Sollentuna, Vallentuna, Sigtuna, Upplands-Väsby and Täby and consultants such<br />
as WSP.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
19(29)
Bilaga G<br />
TEACHING<br />
I am currently examinator and responsible of the graduate courses “Natural<br />
resources management”, 7,5 credits, “Water Systems and Geographic<br />
Information”, 7,5 credits, and “Environmental GIS”, with the main focus on GISbased<br />
environmental modeling. I have also been teaching at the (former) division<br />
of Land and Water Resources, Royal Institute of Technology, on the courses<br />
Natural Resources I and II, Ecology, Natural resources in municipal planning,<br />
Nature and landscape planning, “Miljökonsekvensbeskrivning - teori och praktik”,<br />
Environmental Systems Analysis and Environmental Impact Assessment, the latter<br />
on the international masters programme Environmental Engineering and<br />
Sustainable Infrastructure. I have also regularly been teaching at Architecture,<br />
KTH (course Stadsbyggnad), and also at the department of Regional Planning,<br />
KTH on the course Urban Ecology and Environmental Impact Assessment, and at<br />
Infrastructure, KTH, on the courses Spatial planning with GIS, Spatial Analysis<br />
and A GIS Project. Further, I have been providing the courses GIS and<br />
Biodiversity I and II, and GIS and landscape ecological planning on the master<br />
programme Management of Biological Diversity for the Swedish Biodiversity<br />
Centre, Swedish University of Agricultural Sciences and Uppsala University.<br />
Regularly teaching at courses “Environmental Impact Assessment” and<br />
“Naturresurshushållning” at Södertörn University College. Teaching at PhD course<br />
Systems Analysis, Division of Transport and Location Analysis, KTH.<br />
EDUCATION<br />
M.Sc. 1991. Physical Geography and Biology, University of Stockholm.<br />
M.Sc. thesis 10p with the title ”Översiktlig naturinventering av Upplands-Bro<br />
kommun”.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
20(29)
Bilaga G<br />
STEFAN HALLGREN (FIL.DR)<br />
Contact information<br />
Stefan Hallgren<br />
Dept. of Life Sciences, Södertörn University<br />
S-141 89 Huddinge, Sweden<br />
Tel 08-7749247<br />
Cell: 0709-943758<br />
E-mail Stefan.hallgren@sh.se<br />
Titles<br />
Ph.D - Dept. of Zoology, Stockholm University Stockholm, Sweden. 2003 - 2009<br />
Current positions<br />
Postdoc, Södertörn University.<br />
Previous positions<br />
2003 - 2009 School of Life Sciences, Södertörn University Huddinge, Sweden.<br />
Junior Researcher – Ph.D. – candidate. Research in Zoology involving<br />
endocrinology, behaviour research, anatomy, ecotoxicology and<br />
neuroendocrinology. The work also included some teaching of undergraduate<br />
students in the laboratory and during seminars and lectures.<br />
2002 – 2003. School of Life Sciences, Södertörn University Huddinge, Sweden<br />
Assistant Researcher. The job included setting up the new research laboratory of<br />
Professor Olsén at the new facilities of the School of Life Sciences.<br />
Professional experience, incl. popular communication (selected)<br />
2002 - 2009 School of Life Sciences, Södertörn University Huddinge,<br />
Sweden<br />
Assistant Researcher / Junior Researcher – Ph. D. - candidate<br />
Behaviour Analyses<br />
Radioactive biochemical analyses of enzymatic conversion activities of brain<br />
aromatase in teleost fishes<br />
Bradford protein concentration analysis<br />
cDNA-cloning by reverse transcription of mRNA<br />
Sequencing of cloned genes<br />
Gene expression using qRT-PCR<br />
Riboprobe synthesis<br />
Gene expression using Northern Blot<br />
Experimental designs<br />
Writing research articles and manuscripts<br />
Presenting research at conferences and symposia,<br />
Representing the research of the university at public events and in local schools<br />
Supervising undergraduate students in research projects<br />
Lecturing<br />
Responsible for storage and inventory of chemicals in research laboratory using<br />
the national KLARA-database<br />
Diploma in Laboratory Animal welfare Module 1-3<br />
Education<br />
1998 – 2002 M. Sc - Södertörn University, Huddinge Sweden<br />
1994 – 1997 High School Diploma. - Sjödalsgymnasiet Huddinge, Sweden<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
21(29)
Bilaga G<br />
KARIN HJORT (FIL.DR)<br />
Contact information<br />
Annie Karin Stigsdotter Hjort<br />
Dept. of Life Sciences, Södertörn University<br />
S-141 89 Huddinge, Sweden<br />
E-mail karin.hjort@sh.se<br />
Title<br />
Doktor i Biologi (Mikrobiologi) vid institutionen för Cell och molekylärbiologi,<br />
Uppsala universitet. Dec 6, 2002<br />
Current positions<br />
Högskolelektor, Livsvetenskaper, Södertörns Högskola. 090119-. Jag är anställd<br />
som Högskolelektor och jobbar som post doc i ett EU finansierat projekt,<br />
Metaexplore. Jag har projektanställning som just nu är till den sista April 2010.<br />
Jag jobbar enbart med forskning och har ingen undervisning.<br />
Previous positions<br />
Post doc.<br />
Jan 2007 - Jan 2009. Post Doctoral Research Associate, Institute for Cell and<br />
Molecular Biosciences, Newcastle University, Newcastle upon Tyne, UK<br />
Sep 2005 - Dec 2006. Forskare vid institutionen för Mikrobiologi, Sveriges<br />
lantbruks universitet, Uppsala<br />
Jan 2004 -Sep 2005. Post doc. vid institutionen för Mikrobiologi, Sveriges<br />
lantbruks universitet, Uppsala<br />
Jan 20 -Dec 2003. Post doc. vid institutionen för Livsvetenskaper, Södertörn<br />
högskola, Huddinge<br />
Dec 2002 - Jan 2003. Forskare vid institutionen för Molekylär evolution, Uppsala<br />
University<br />
Aug 1997 - Dec 2002. Doktorand vid Inst. för Cell and molekylärbiologi, Uppsala<br />
universitet<br />
Feb 1989 - Nov 1993. Laboratorieassistent vid Inst. för Veterinärvirologi, SVA,<br />
Uppsala<br />
Okt 1987 - Mar 1988. Laboratorieassistent (60%) vid Immunsystem AB, Uppsala<br />
Okt 1986 - Feb1989. Laboratorieassistent vid Inst. för Medicinsk och fysiologisk<br />
kemi, Uppsala universitet<br />
Undervisningserfarenhet/Handledning<br />
Sveriges lantbruksuniversitet<br />
Ansvarig för kurslaborationer (5 poäng) metagenomik (2006)<br />
Föreläsning i DNA och DNA metoder för analys av mikrobiell diversitet<br />
(2005, 2006)<br />
Doktorandkurs i flödescytometri, (2004)<br />
Handledare för sommarjobbare (1) och examensarbetare (2)<br />
Uppsala Universitet<br />
Ansvarig för kurslaborationer (5 poäng) i mikrobiologi (1998, 1999, 2000),<br />
Ansvarig för kurslaborationer 5 poäng funktionsgenomik (2000, 2001).<br />
Föreläsning i DNA, RNA struktur och dess funktion (2001) och Arkéer(2002).<br />
Handledare för sommarjobbare (1) och examensarbetare (2)<br />
Professional experience, incl. popular communication (selected)<br />
ADMINISTRATIVA UPPDRAG<br />
Referee-uppdrag för Microbial Ecology<br />
Medlem av halvtidskommittén för Fredrik Hårdeman, Södertörns Högskola<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
22(29)
Bilaga G<br />
Ordförande för examination av licentiats examen (Lotta Mårtensson) vid Inst. för<br />
Botanik, Stockholms universitet.<br />
Doktorandrepresentant i styrelsen för biologisk grundutbildning, Uppsala<br />
universitet (2000-2001).<br />
EDUCATION<br />
Sep 2000 - Jan 2001. Bioinformatik (5 poäng), Uppsala universitet<br />
Mar 1998. 2 veckors kurs i pedagogiska ämnen, Uppsala universitet<br />
Jan 1994 - Mars 1998. Magisterexamen i biologi, Uppsala universitet<br />
Jan - Jun 1997. Examensarbete vid Department of Cell and Molecular Biology, UC<br />
Berkeley, US, för magisterexamen, Uppsala universitet<br />
Okt 1986. Laboratorieassistentutbildning, vårdhögskolan, Uppsala<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
23(29)
Bilaga G<br />
MIKAEL KARLSSON (FIL.DR)<br />
Agronomist and MSc Agricultural Sciences (1998)<br />
PhD Environmental and Energy Systems (2005)<br />
Senior Lecturer Environmental Sciences, Karlstad University and Södertörn<br />
University College<br />
Dr. Mikael Karlsson is agronomist and holds a PhD in Environmental and Energy<br />
Systems. His scientific work focuses on environmental policy and risk governance<br />
concerning e.g. chemicals and energy issues. Dr. Karlsson is employed at<br />
Södertörn University College and Karlstad University in Sweden.<br />
Dr. Karlsson has written several scientific articles and numerous popular texts in<br />
journals, books and newspapers. Today he participates in the research projects<br />
‘Environmental Risk Governance of the Baltic Sea’, and ‘Chemicals in Textiles’<br />
both having a multidisciplinary character. He is also conducting separate studies<br />
on local energy systems, risk and nanotechnology, and risk management of<br />
nuclear waste.<br />
Dr. Mikael Karlsson is elected President of the European Environmental Bureau,<br />
and President of the Swedish Society for Nature Conservation, the largest<br />
environmental organisations of Europe and Sweden respectively.<br />
Dr. Karlsson is senior lecturer in environmental sciences, which he has taught<br />
since 15 years. His teaching concerns on environmental policy, risk management<br />
and natural resources management, with a focus on politics, economics and<br />
legislation.<br />
Dr. Karlsson has worked with international development co-operation in both the<br />
academic and civil society sectors, and has given courses on sustainable<br />
development, rural development and natural resources conflict resolution in East<br />
Africa, South East Asia and Eastern Europe. He has been a guest lecturer at<br />
numerous universities in Sweden and elsewhere.<br />
Dr. Karlsson has been representative to WTO, UNEP and EU ministerial meetings<br />
and has served and serves as expert in a number of European Union and Swedish<br />
public committees and agencies etc. on environmental and related issues, for<br />
instance at the European Commission in two High Level Groups on Energy and<br />
Chemicals respectively, and in the Advisory Committee on EU Environmental<br />
Research.<br />
Dr. Karlsson is 40 years old and lives in Stockholm with his wife and two children.<br />
Further information on posts and assignments can be found in the list below. A<br />
separate list of scientific and other publications is attached.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
24(29)
Bilaga G<br />
Current and previous posts and assignments<br />
2009- Senior Lecturer Environmental Sciences, School of Life Sciences, Södertörn<br />
University College, Sweden<br />
2008- Member, Environment and Climate Change Advisory Group, 7 th Research<br />
Framework Programme, European Commission<br />
2008-2009 Expert in the Swedish Governmental Committee on Environmental<br />
Quality Objectives<br />
2008- Member of the Board of the Swedish Chemicals Agency<br />
(Kemikalieinspektionens insynsråd)<br />
2008- Member of the Board of the Swedish Species Information Centre<br />
(ArtDatabanken), Swedish University of Agricultural Sciences<br />
2007-2009: Member of the European Commissions’ High Level Group on the<br />
Competitiveness of the European Chemicals Industry<br />
2007-2008 Expert in the Swedish Governmental Committee on REACH<br />
implementation<br />
2005-2007: Member of the European Commissions’ High Level Group on<br />
Competitiveness, Energy and the Environment<br />
2005- President of the European Environmental Bureau, Brussels<br />
2005- Expert in the Swedish Environmental Objectives Council (Miljömålsrådet)<br />
2003- Member of the Advisory Board, Centre for Risk Management, King’s<br />
College, London University<br />
2002- President, Swedish Society for Nature Conservation (Svenska<br />
Naturskyddsföreningen)<br />
1999-2000: Expert in the Swedish Governmental Committee on Chemicals<br />
1998-2000: Head of unit, Unit for Environmental Sciences, Karlstad University<br />
1997-1998: Expert in the Governmental Committee on the Environmental Code<br />
1995- Lecturer and Senior Lecturer in Environmental Sciences, Karlstad<br />
University, Sweden<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
25(29)
Bilaga G<br />
CLAS LINDBERG (FIL.DR)<br />
Födelsedatum: 591027<br />
Contact information<br />
Clas Lindberg<br />
Dept. of Life Sciences, Södertörn University<br />
S-141 89 Huddinge, Sweden<br />
Tel: 608 41 12<br />
Mobil: 070-5901242<br />
E-mail clas.lindberg@sh.se<br />
Title<br />
FD i Kulturgeograti (avhandling 1996).<br />
Current positions<br />
Högskolelektor i kulturgeografi på Södertörns högskola<br />
Previous positions<br />
2002.09.01 Course director, Development Studies Unit, Uppsala university.<br />
-2003.02.28<br />
Professional experience, incl. popular communication (selected)<br />
1989/90 Minor Field Study i Babati District, Tanzania.<br />
1990-92 SIDA finansierad studie i Babati District. Tanzania. "The Importance of<br />
Local Tenure and Production Systems in Modern Soil Conservation Work".<br />
Publikationer inom EDSU Working Paper series. Arbetet skedde inom "Man-Land<br />
Interrelations in Semi-Arid Tanzania", ett samarbete mellan<br />
geografiinstitutionerna vid Stockholms universitet och Institute of Resource<br />
Assessment (IRA), University of Dar es Salaam.<br />
1993 Enkätundersökning och sammanställning "Third World related research in<br />
Uppsala<br />
1996 Konsultarbete for Orgut Consulting AB. Organisera, analysera och utvärdera<br />
enkätdata.<br />
1996-98 Projekt; "Is it possible to use local census data to predict land<br />
degradation risks? –A study of demography and settlement development in Babati<br />
district, Tanzania." Finansierat av Tore Browaldhs <strong>Forsknings</strong>stiftelse & Jan och<br />
Tom Hedelius <strong>Forsknings</strong>stiftelse.<br />
1998/99 Evaluating "Kulturåret 98" for Norrtälje kommun.<br />
Co-ordinating a research and education co-operation between the Geography<br />
department at the University of Sri Jayawardenepura, Colombo, and the<br />
Department of Social and Economic Geography, Uppsala University.<br />
2003/04 Nätkurs.<br />
MFS - Minor Field Studies<br />
I am also contact person for MFS (Minor Field Study) funds at the Department.<br />
The MFS grant is a Sida grant administered by the department, with the objective<br />
of supporting students with the ambition to work in a Third World country.<br />
RESEARCH<br />
Regional development & Poverty alleviation in Sri Lanka<br />
This is a Sida funded co-operation with the Department of Geography, University<br />
of Sri Jayawardenapura, Colombo, Sri Lanka. In two regions, Central and North-<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
26(29)
Bilaga G<br />
Central research is carried out by a multidisciplinary group with a strong basis in<br />
geography. The topics range from child labour, schooling and health, to micro<br />
enterprises, displaced persons in the conflict areas and landlessness.<br />
WORD – Working group on Regional Research and Development<br />
A co-operation between researchers and planners in Sri Lanka, Thailand,<br />
Tanzania, Guatemala and Sweden. aiming at improving professionals’ ability to<br />
meet people and planners on equal terms. We are hoping to give academics a<br />
chance to practise, and to exchange views on a problemoriented, participatory<br />
approach, emanating from needs as they are perceived by local people.<br />
Furthermore, the third part, planners – especially those who work at local and<br />
regional levels – are essential to implement action based on the integration of<br />
local and academic knowledge. The co-operation has taken a more formal<br />
appearance during the spring of 2001, after a long time of numerous personal<br />
contacts and e-mail communication. The intention for the future is to take this a<br />
step further, in accordance with a planning meeting held in Kandy, Sri Lanka in<br />
March 2001<br />
Reflections in the landscape- Future and past in the cultural landscape of Northwestern<br />
Estonia<br />
Rural areas in Estonia are presently going through rapid changes from economical<br />
as well as biological and cultural perspectives. In this process there is an apparent<br />
danger to lose important values, as part of a changing cultural landscape. The<br />
project will focus on North-western Estonia where we intend to describe and<br />
analyse representations from different historical phases in the present landscape.<br />
In this context also the elements in the landscape that create or express cultural<br />
identity will be illuminated.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
27(29)
Bilaga G<br />
KATARZYNA SMOLARZ (FIL.DR)<br />
Födelsedatum:15.05.1974<br />
Contact information:<br />
Katarzyna Smolarz<br />
Dept. of Life Sciences, Södertörn University<br />
S-141 89 Huddinge, Sweden<br />
Tel 0046 08-608 45 71<br />
E-mail katarzyna.smolarz@sh.se<br />
Titles:<br />
2005, PhD in Natural Sciences from the Gdańsk University, Ph. D. thesis<br />
“Neoplastic changes in the Macoma balthica (L.) (Bivalvia) population from the<br />
Gulf of Gdańsk”<br />
1998, M. Sc. degree in Biology from the Gdańsk University M. Sc. thesis “Benthic<br />
fauna and diatomaceous flora in the vicinity of the purification plant in Swarzewo,<br />
the Gulf of Gdańsk”<br />
Current positions:<br />
2009 – 2011, post doc position at Centre of Baltic and East European Studies,<br />
Sweden<br />
Previous positions:<br />
2008 – 2009, researcher and lecturer at the University of Gdańsk, Poland<br />
2007, postdoc, Life Sciences Department at Södertörns University College,<br />
Huddinge, Sweden<br />
2005 – 2007, Scientific Assistant at the University of Gdansk, Poland, full time<br />
employment<br />
2005, Senior Technician at the University of Gdansk, Poland, full time employment<br />
2004 – 2005, Contractor at the Gdansk University, academic lecturer and work<br />
within the EU financed project BIOCOMBE (The impact of biodiversity changes<br />
in coastal marine benthic ecosystems)<br />
1999 – 2003, Teaching assistant at the Gdansk University, Poland.<br />
Supervision of M. Sc. Students:<br />
Marta Tomaszkiewicz ”Cytogenetic characteristics of Saduria entomon (L.)<br />
(Crustacea: Isopoda: Valvifera) from the Gulf of Gdańsk”, 2008, University of<br />
Gdańsk, Poland<br />
Katarzyna Nadolna ”Comparative study of karyotypes and nucleolar organizer<br />
regions in Atlantic and Baltic populations of Macoma balthica and Mya<br />
arenaria”, 2008, University of Gdańsk, Poland<br />
Reviewer of Master Thesis at the University of Gdańsk, Poland: 5 theses since 2005<br />
Assigned reviewer for the journal: Diseases of Aquatic Organisms, Inter Research<br />
Professional experience, incl. popular communication (selected):<br />
2009-2011, Risk Governance of the Baltic Sea, RISKGOV, an EU project financed<br />
by the ERA NET BONUS PLUS<br />
2008 – 2010, consulting for local business and local governance (Pomerian<br />
Region, Poland), project coordinator “The impact of the sewage system on<br />
the ecosystem of the Gulf of Gdansk”<br />
2007 – 2009, Coordinator of the project “Pathological changes and chromosomal<br />
aberrations leading to cancerogenesis in marine bivalves from polluted Gulf<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
28(29)
Bilaga G<br />
of Gdansk, Poland”, Grant from the Ministry of Science and Higher<br />
Education, Poland<br />
2007, Coordinator of the project “Toxicological threat of polluted northern and<br />
southern areas of the Baltic sea for marine bivalves”, Grant from the<br />
Foundation for Polish Science for a stay at Södertörn Högskola in Sweden<br />
2003 - 2006, Marine Biodiversity and Ecosystem Functioning (MARBEF), EU<br />
Network of Excellence 6FP at Gdansk University, Institute of Oceanography<br />
2002 – 2005, Centre of Excellence for BaLTic Development, Education and<br />
Research (BALTDER, 5 FP EU) at the University of Gdansk<br />
2002, Grant from European Commission (Marie Curie Fellowship, 5 FP UE) for a<br />
stay at the Laboratory of Genetic and Pathology at IFREMER station, La<br />
Tremblade, France<br />
MEMBERSHIP:<br />
INTECOL (The International Association for Ecology) since 2008<br />
ICES WPGDMO (Working Group on Pathology and Diseases of Marine Organisms)<br />
since 2003<br />
NMA (Nordic Marine Academy) since 2007<br />
EDUCATION:<br />
2007, “Receptor Mediated Toxicity”, Department of Biosciences, Karolinska<br />
Institute, Stockholm, Sweden<br />
2000 – 2004, PhD candidate at Gdańsk University<br />
2004, course „The Role of Flow Cytometry in Marine Biodiversity and Ecosystem<br />
Functioning”, Zoological Station “Anton Dohrn”, Naples, Italy (6FP UE,<br />
MARBEF)<br />
1993 – 1998, Marine biology and oceanography student at the University of Gdańsk, Poland<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
29(29)
Bilaga H<br />
KOMPLETTA PUBLIKATIONSFÖRTECKNINGAR FÖR ÖVRIGA LÄRARE OCH<br />
FORSKARE (ANGIVNA I TABELL 2) DE SENASTE 10 ÅREN.<br />
KRISTINE KERN<br />
PEER-REVIEW-GRANSKADE ARTIKLAR<br />
‘Cities, Europeanization and Multi-level Governance: Governing Climate Change<br />
through Transnational Municipal Networks’, with Harriet Bulkeley, JCMS-<br />
Journal of Common Market Studies 47(1): 309-332 (2009).<br />
‘The Diffusion of Local Agenda 21 in Germany: Comparing the German Federal<br />
States’, with Claudia Koll and Malte Schophaus, Environmental Politics<br />
16(4): 604-624 (2007).<br />
‘Actors and Arenas in Hybrid Networks: Implications for Environmental Policymaking<br />
in the Baltic Sea Region’, with Marko Joas and Siv Sandberg,<br />
Ambio 35(3): 237-242 (2007).<br />
‘Local Government and the Governing of Climate Change in Germany and the UK’,<br />
with Harriet Bulkeley, Urban Studies 43(12): 2237-2259 (2006).<br />
‘Sustainable Development in the Baltic Sea Region. Governance beyond the Nation<br />
State’, with Tina Löffelsend, Local Environment 9(5): 451-467 (2004).<br />
‘Environmental Governance and Transnational Municipal Networks in Europe’, with<br />
Harriet Bulkeley, Anna Davies, Bob Evans, David Gibbs, and Kate<br />
Theobald, Journal of Environmental Policy & Planning 5(3): 235-254<br />
(2003).<br />
‘Die Lokale Agenda 21. Ein innerdeutscher und internationaler Vergleich’ (Local<br />
Agenda 21. An intranational and an international comparison), with<br />
Claudia Koll and Malte Schophaus, Forschungsjournal Neue Soziale<br />
Bewegungen 15: 40-48 (2002).<br />
‘Politiques Publiques’, with Frank Bönker, Politix. Revue des Sciences Sociales du<br />
Politique 15, No. 59: 116-121 (2002).<br />
‘Good Governance für eine zukunftsfähige und innovative Umwelt- und<br />
Ressourcenpolitik’ (Good governance for a sustainable and innovative<br />
environmental and resources policy), with Ingrid Kissling-Näf, GAIA 11:<br />
62-64 (2002).<br />
‘Politische Kultur und Umweltpolitik. Die amerikanischen Einzelstaaten im<br />
Vergleich’ (Political Culture and environmental policy. A comparison of the<br />
American states), Zeitschrift für Umweltpolitik und Umweltrecht 23: 223-<br />
251 (2000).<br />
‘Die Diffusion umweltpolitischer Innovationen. Ein Beitrag zur Globalisierung der<br />
Umweltpolitik’ (The diffusion of environmental policy innovations. A<br />
contribution to the globalization of environmental policy), with Helge<br />
Jörgens and Martin Jänicke, Zeitschrift für Umweltpolitik und Umweltrecht<br />
23: 507-546 (2000).<br />
‘Die Entwicklung des Föderalismus in den USA: Zentralisierung und Devolution in<br />
einem Mehrebenensystem’ (The development of federalism in the USA.<br />
Centralization and devolution in a multi-level system), Swiss Political<br />
Science Review 3: 171-196 (1997).<br />
‘Umweltpolitischer Erfolg im internationalen Vergleich’ (Environmental policy<br />
success from an international comparative perspective), with Stefan<br />
Bratzel, Zeitschrift für Umweltpolitik und Umweltrecht 19: 277-312 (1996).
Bilaga H<br />
BÖCKER OCH BOKKAPITEL<br />
‘Governing a Common Sea: Environmental Policies in the Baltic Sea Region’, coedited<br />
with Marko Joas and Detlef Jahn, London: Earthscan (2008).<br />
‘Zivilgesellschaft und Sozialkapital. Herausforderungen politischer und sozialer<br />
Integration’ (Civil society and social capital. Challenges of political and<br />
social integration), co-edited with Ansgar Klein, Brigitte, Geißel, and Maria<br />
Berger, Wiesbaden: VS Verlag für Sozialwissenschaften (2004).<br />
‘Die Diffusion von Politikinnovationen. Umweltpolitische Innovationen im<br />
Mehrebenensystem der USA’ (The diffusion of policy innovations.<br />
Environmental policy innovations in the U.S. multi-level system), Opladen:<br />
Leske + Budrich (2000).<br />
‘Internationaler Vergleich von Verfahren zur Festlegung von Umweltstandards’<br />
(International comparison of environmental standard-setting procedures),<br />
co-authored with Wolfgang Jaedicke and Hellmut Wollmann, Berlin: Erich<br />
Schmidt Verlag (1993).<br />
‘Kommunale Aktionsverwaltung in Stadterneuerung und Umweltschutz’ (Municipal<br />
action administration in urban renewal and environmental policy), coauthored<br />
with Wolfgang Jaedicke and Hellmut Wollmann, Köln: Bund-<br />
Verlag (1990).<br />
‘Three Types of Knowledge Transfer and Learning: Best Practice Transfer,<br />
Benchmarking, and Certification’, in: Yvonne Rydin and Helena Valve<br />
(eds.), Knowledge and Learning for Sustainability (in preparation).<br />
‘Climate Governance in the EU Multi-level System: The Role of Cities’, in: James<br />
Meadowcroft and Inger Weibust (eds.), Whose Job Is It Anyway? Solving<br />
Environmental Problems under Multi-level Governance: Lessons for/from<br />
the EU (in preparation).<br />
‘Elder Care Systems: Policy Transfer and Europeanization’, with Hildegard<br />
Theobald, in: Alfio Cerami and Pieter Vanhuysse (eds.), Post-Communist<br />
Welfare Pathways: Theorizing Social Policy Transformations in Central and<br />
Eastern Europe, Basingstoke: Palgrave Macmillan, pp. 148-163 (2009).<br />
‘Governing Climate Change in Cities: Modes of Urban Climate Governance in Multilevel<br />
Systems’, with Gotelind Alber, in: Competitive Cities and Climate<br />
Change, OECD Conference Proceedings, Milan, Italy, 9-10 October 2008,<br />
Chapter 8, Paris: OECD, pp. 171-196 (2009).<br />
‘Introduction – Governing a Common Sea’, with Marko Joas and Detlef Jahn, in:<br />
Marko Joas, Detlef Jahn, and Kristine Kern (eds.), Governing a Common<br />
Sea: Environmental Policies in the Baltic Sea Region, London: Earthscan,<br />
pp. 3-15 (2008).<br />
‘Governing a Common Sea – Comparative Patterns for Sustainable Development’,<br />
with Marko Joas and Detlef Jahn, in: Marko Joas, Detlef Jahn, and Kristine<br />
Kern (eds.), Governing a Common Sea: Environmental Policies in the Baltic<br />
Sea Region, London: Earthscan, pp. 215-230 (2008).<br />
‘Governance beyond the Nation State. Transnationalization and Europeanization of<br />
the Baltic Sea Region’, with Tina Löffelsend, in: Marko Joas, Detlef Jahn,<br />
and Kristine Kern (eds.), Governing a Common Sea: Environmental Policies<br />
in the Baltic Sea Region, London: Earthscan, pp. 115-141 (2008).<br />
‘Sustainable Development Initiatives in Federal States in Germany’, in: Susan<br />
Baker and Katarina Eckerberg (eds.), In Pursuit of Sustainable<br />
Development: New Governance Practices at the Sub-National Level in<br />
Europe, London and New York: Routledge, pp. 122-144 (2008).<br />
‘Comments on Environmental Diplomacy’, in: Ursula Lehmkuhl and Hermann<br />
Wellenreuter (eds.), Historians and Nature. Comparative Approaches to<br />
Environmental History, Oxford and New York: Berg, pp. 319-324 (2007).<br />
‘Politikkonvergenz und Politikdiffusion durch Regierungs- und<br />
Nichtregierungsorganisationen: Ein internationaler Vergleich von<br />
Umweltzeichen’ (Policy convergence and policy diffusion by governmental<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
2(26)
Bilaga H<br />
and non-governmental organizations. An international comparison of ecolabeling),<br />
with Ingrid Kissling-Näf, in: Kerstin Tews and Martin Jänicke<br />
(eds.), Die Diffusion umweltpolitischer Innovationen im internationalen<br />
System, Wiesbaden: VS Verlag für Sozialwissenschaften, pp. 301-351<br />
(2005).<br />
‘Konvergenz der Sozialpolitik in Europa? Transnationalisierung der<br />
Rentenversicherung und der Altenbetreuung’ (Convergence of social policy<br />
in Europe? Transnationalization of pensions and elderly care), with<br />
Hildegard Theobald, in: Hartmut Kaelble and Günther Schmid (eds.), Das<br />
europäische Sozialmodell. Auf dem Weg zum transnationalen Sozialstaat,<br />
WZB-Jahrbuch 2004, Berlin: edition sigma, pp. 289-315 (2004).<br />
‘Sozialkapital, Netzwerke und Demokratie’ (Social capital, networks, and<br />
democracy), in: Ansgar Klein, Kristine Kern, Brigitte Geißel, and Maria<br />
Berger (eds.), Zivilgesellschaft und Sozialkapital. Herausforderungen<br />
politischer und sozialer Integration, Wiesbaden: VS Verlag für<br />
Sozialwissenschaften, pp. 109-129 (2004).<br />
‘Einleitung: Integration, Zivilgesellschaft und Sozialkapital’ (Introduction:<br />
integration, civil society, and social capital), with Brigitte Geißel, Ansgar<br />
Klein, and Maria Berger, in: Ansgar Klein, Kristine Kern, Brigitte Geißel,<br />
and Maria Berger (eds.), Zivilgesellschaft und Sozialkapital.<br />
Herausforderungen politischer und sozialer Integration, Wiesbaden: VS<br />
Verlag für Sozialwissenschaften, pp. 7-15 (2004).<br />
‘Red-Green Environmental Policy in Germany. Strategies and Performance<br />
Patterns’, with Stephanie Koenen and Tina Löffelsend, in: Werner Reutter<br />
(ed.), Germany on the Road to “Normalcy”. Policies and Politics of the First<br />
Red-Green Government (1998-2002), New York: Palgrave Macmillan, pp.<br />
183-206 (2004).<br />
‘Globale Governance durch transnationale Netzwerkorganisationen. Möglichkeiten<br />
und Grenzen zivilgesellschaftlicher Selbstorganisation’ (Global Governance<br />
through transnational network organizations. The scope and limitations of<br />
civil society self-organization), in: Dieter Gosewinkel, Dieter Rucht,<br />
Wolfgang van den Daele, and Jürgen Kocka (eds.), Zivilgesellschaft –<br />
national und transnational, WZB-Jahrbuch 2003, Berlin: edition sigma, pp.<br />
285-307 (2003).<br />
‘Diffusion nachhaltiger Politikmuster, transnationale Netzwerke und „glokale“<br />
Governance’ (Diffusion of sustainable policy patterns, transnational<br />
networks, and „glocal“ governance), in: Karl-Werner Brand (ed.), Politik<br />
der Nachhaltigkeit. Voraussetzungen, Probleme und Chancen – eine<br />
kritische Diskussion, Berlin: edition sigma, pp. 193-210 (2002).<br />
‘Institutionelle Innovationen deutscher Kommunen zwischen lokaler und<br />
europäischer Governance’ (Institutional innovations of German<br />
municipalities between local and European governance), with Alexander<br />
Wegener, in: Jens Libbe, Stephan Tomerius, and Jan Trapp (eds.),<br />
Liberalisierung und Privatisierung kommunaler Aufgabenerfüllung, Berlin:<br />
Deutsches Institut für Urbanistik (Difu-Beiträge zur Stadtforschung 37),<br />
pp. 221-238 (2002).<br />
‘Konvergenz umweltpolitischer Regulierungsmuster durch Globalisierung?<br />
Ursachen und Gegentendenzen’ (Convergence of regulatory patterns in<br />
environmental policy. Causes and counteracting tendencies), in: Lars-<br />
Hendrik Röller and Christian Wey (eds.), Die Soziale Marktwirtschaft in der<br />
neuen Weltwirtschaft, WZB-Jahrbuch 2001, Berlin: edition sigma, pp. 327-<br />
350 (2001).<br />
‘Transnationale Städtenetzwerke in Europa’ (Transnational city networks in<br />
Europe), in: Eckhard Schröter (ed.), Empirische Policy- und<br />
Verwaltungsforschung. Lokale, nationale und internationale Perspektiven,<br />
Opladen: Leske + Budrich, pp. 95-116 (2001).<br />
‘Institutionelle Arrangements und Formen der Handlungskoordination im<br />
Mehrebenensystem der USA’ (Institutional arrangements and forms of<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
3(26)
Bilaga H<br />
coordination in the US multi-level system), in: Volker von Prittwitz (ed.),<br />
Institutionelle Arrangements in der Umweltpolitik, Opladen: Leske +<br />
Budrich, pp. 41-64 (2000).<br />
‘Politische Institutionen und umweltpolitische Innovationen in der Schweiz –<br />
Luftreinhalte- und Bodenschutzpolitik aus der international vergleichenden<br />
Perspektive’ (Political institutions and environmental policy innovations in<br />
Switzerland – air pollution and soil protection policy from an international<br />
comparative perspective), in: Ingrid Kissling-Näf and Frédéric Varone<br />
(eds.), Institutionen für eine nachhaltige Ressourcennutzung, Chur and<br />
Zürich: Rüegger, pp. 129-152 (2000).<br />
‘Soziales Kapital und Lokale Agenda 21. Lokale umweltpolitische Initiativen in den<br />
USA’ (Social capital and Local Agenda 21. Local environmental policy<br />
initiatives in the USA), with Brigitte Geißel, in: Hubert Heinelt and<br />
Eberhard Mühlich (eds.), Lokale Agenda 21-Prozesse. Erklärungsansätze,<br />
Konzepte und Ergebnisse, Opladen: Leske+Budrich, pp. 257-276 (2000).<br />
‘Politische Kultur und Umweltpolitik. Amerikanische Erfahrungen und europäische<br />
Perspektiven’ (Political culture and environmental politics. American<br />
experiences and European perspectives), in: Mainauer Gespräche 1998,<br />
Europas Kulturen und ihr Umgang mit der Natur, Vol. 14 of the „Mainauer<br />
Gesprächsbeiträge zu gesellschaftspolitischen Fragen unserer Zeit“,<br />
Lennart-Bernadotte-Stiftung, pp. 29-62 (1999).<br />
‘Politikkonvergenz durch Politikdiffusion – Überlegungen zu einer vernachlässigten<br />
Dimension der vergleichenden Politikanalyse’ (Policy convergence and<br />
policy diffusion – considerations on a neglected dimension of comparative<br />
policy analysis), in: Lutz Mez and Helmut Weidner (eds.), Umweltpolitik<br />
und Staatsversagen. Perspektiven und Grenzen der Umweltpolitikanalyse,<br />
Berlin: edition sigma, pp. 270-279 (1997).<br />
‘Ansätze einer innovativen und integrativen Mobilitätspolitik in den USA’<br />
(Approaches of an innovative and integrative transport policy in the USA),<br />
in: Lutz Mez and Martin Jänicke (eds.), Sektorale Umweltpolitik. Analysen<br />
im Industrieländervergleich, Berlin: edition sigma, pp. 133-164 (1997).<br />
‘Umweltpolitischer Erfolg im internationalen Vergleich: Zum Stand der Forschung’<br />
(Environmental policy success from an international comparative<br />
perspective: the state of the art), with Stefan Bratzel, in: Martin Jänicke<br />
(ed.), Umweltpolitik der Industrieländer. Entwicklung – Bilanz –<br />
Erfolgsbedingungen, Berlin: edition sigma, pp. 29-58 (1996).<br />
‘Verfahren zur Festlegung von Umweltstandards in den Niederlanden, der Schweiz<br />
und den USA – Schlussfolgerungen für die deutsche Standardsetzung’<br />
(Environmental standard-setting procedures in the Netherlands,<br />
Switzerland, and the USA – Conclusions for German standard-setting),<br />
with Wolfgang Jaedicke and Hellmut Wollmann, in: Umweltbundesamt<br />
(ed.), Verfahren zur Festsetzung von Umweltstandards (UBA-Texte 55/93),<br />
pp. 11-32 (1993).<br />
ÖVRIGA PUBLIKATIONER<br />
‘Voller Dynamik: der Ostseeraum. Governance jenseits des Nationalstaats’ (Full of<br />
dynamics: the Baltic Sea Region. Governance beyond the nation-state),<br />
WZB-Mitteilungen 106, pp. 45-47 (2004).<br />
‘GOVCOM within BIREME: An International Approach to Researcher Training’,<br />
Finnish Academy of Science, with Marko Joas, BIREME Newsletter 1/2004:<br />
9-10 (2004).<br />
‘Politische und soziale Integration. Zivilgesellschaft – Problemlöser oder<br />
Problemverursacher?’ (Political and social integration. Civil society –<br />
solving the problem or causing the problem?), with Brigitte Geißel, WZB-<br />
Mitteilungen 103, pp. 19-22 (2004).<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
4(26)
Bilaga H<br />
‘Eine Erfolgsgeschichte von Rot-Grün. Umweltpolitik: nationale Pfadabhängigkeit<br />
und globale Politik’ (A success story of red-green. Environmental policy:<br />
national path dependence and global politics), WZB-Mitteilungen 101, pp.<br />
25-27 (2003).<br />
‘Umweltpolitik als rot-grüne Erfolgsgeschichte’ (Environmental policy as red-green<br />
success story), Deutschland-Rundbrief 9/2003 (herausgegeben vom<br />
Deutschen Naturschutzring), pp. 18-20 (2003).<br />
‘Vereint macht stark. Noch ist der Einfluss der Städte und Gemeinden im EU-<br />
System nicht groß. Aber kommunale Kooperationen über die Grenzen<br />
hinweg sind die Basis für Veränderungen’, in: PRO POLIS 21, p. 11 (May<br />
2003).<br />
‘Aktionsverwaltung im Umweltschutz – Entwicklungsperspektiven der<br />
Kommunalverwaltung und gewerkschaftliche Interessenvertretung’ (Action<br />
administration in environmental policy – future perspectives of municipal<br />
administration and trade union interest representation), with Wolfgang<br />
Jaedicke and Hellmut Wollmann, Die Mitbestimmung 36: 12-14 (1990).<br />
‘Globale Governance durch transnationale Netzwerkorganisationen: Möglichkeiten<br />
und Grenzen zivilgesellschaftlicher Selbstorganisation’ (Global Governance<br />
through transnational network organizations. The scope and limitations of<br />
civil society self-organization), in: Wolfgang van den Daele (Hrsg.),<br />
Diskurs und Governance, Wissenschaftszentrum Berlin, DP SP IV 2005-<br />
103, pp. 44-58 (2005); .<br />
‘Kommunaler Klimaschutz in Deutschland – Handlungsmöglichkeiten, Entwicklung<br />
und Perspektiven’ (Local climate protection policy in Germany –<br />
Possibilities, development, and perspectives), with Stefan Niederhafner,<br />
Sandra Rechlin, and Jost Wagner, Wissenschaftszentrum Berlin, DP SP IV<br />
2005-101 (2005);<br />
.<br />
‘Governance beyond the Nation State. Transnationalization and Europeanization of<br />
the Baltic Sea Region’, with Tina Löffelsend, Wissenschaftszentrum Berlin,<br />
DP SP IV 2004-105 (2004); .<br />
‘Local Agenda 21 in Germany from a Comparative Perspective – An Inter- and<br />
Intranational Comparison’, with Claudia Koll and Malte Schophaus,<br />
Wissenschaftszentrum Berlin, DP SP IV 2004-104 (2004);<br />
.<br />
‘Local Climate Change Policy in the United Kingdom and Germany’, with Harriet<br />
Bulkeley, Wissenschaftszentrum Berlin, DP SP IV 2004-103 (2004);<br />
.<br />
‘Global Governance through Transnational Network Organizations. The Scope and<br />
Limitations of Civil Society Self-organization’, Wissenschaftszentrum<br />
Berlin, DP SP IV 2004-102 (2004); .<br />
‘Die Umweltpolitik der rot-grünen Koalition. Strategien zwischen nationaler<br />
Pfadabhängigkeit und globaler Politikkonvergenz’ (The environmental<br />
policy of the red-green coalition. Strategies between national path<br />
dependence and global policy convergence), with Stephanie Koenen and<br />
Tina Löffelsend, Wissenschaftszentrum Berlin, DP SP IV 2003-103 (2003);<br />
.<br />
‘Politikkonvergenz und Politikdiffusion durch Regierungs- und<br />
Nichtregierungsorganisationen. Ein internationaler Vergleich von<br />
Umweltzeichen’ (Policy convergence and policy diffusion by governmental<br />
and non-governmental organizations. An international comparison of ecolabeling<br />
systems), with Ingrid Kissling-Näf, Berlin: Wissenschaftszentrum<br />
Berlin, DP FS II 02-302 (2002); .<br />
‘Policy Convergence and Policy Diffusion by Governmental and Non-Governmental<br />
Institutions. An International Comparison of Eco-labeling Systems’, with<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
5(26)
Bilaga H<br />
Ingrid Kissling-Näf, Ute Landmann, and Corine Mauch, Berlin:<br />
Wissenschaftszentrum Berlin, DP FS II 01-305 (2001); .<br />
‘The Diffusion of Environmental Policy Innovations. A Contribution Towards<br />
Globalising Environmental Policy’, with Helge Jörgens and Martin Jänicke,<br />
Wissenschaftszentrum Berlin, DP FS II 01-302 (2001); .<br />
‘Institutionelle Arrangements und Formen der Handlungskoordination im<br />
Mehrebenensystem der USA’ (Institutional arrangements and forms of<br />
coordination in the US multi-level system), Wissenschaftszentrum Berlin,<br />
DP FS II 00-301 (2000);<br />
.<br />
‘Politische Kultur und Umweltpolitik. Die amerikanischen Einzelstaaten im<br />
Vergleich’ (Political culture and environmental policy. The American states<br />
from an international comparative perspective), Freie Universität Berlin,<br />
Forschungsstelle für Umweltpolitik (FFU-Report 99-8) (1999);<br />
.<br />
‘Die Diffusion umweltpolitischer Innovationen. Ein Beitrag zur Globalisierung von<br />
Umweltpolitik (The diffusion of environmental policy innovations. A<br />
contribution to the globalization of environmental policy), with Helge<br />
Jörgens and Martin Jänicke, Freie Universität Berlin, Forschungsstelle für<br />
Umweltpolitik (FFU-Report 99-11) (1999).<br />
‘Horizontale und vertikale Politikdiffusion in Mehrebenensystemen’ (Horizontal and<br />
vertical policy diffusion in multi-level systems), Freie Universität Berlin,<br />
Forschungsstelle für Umweltpolitik (FFU-Report 98-6) (1998);<br />
.<br />
‘Die Diffusion von Politikinnovationen in Mehrebenensystemen. Politikintegration<br />
und -innovation in der US-amerikanischen Umweltpolitik’ (The diffusion of<br />
policy innovations in multi-level systems. Policy integration and innovation<br />
in US environmental policy), Fachbereich Politische Wissenschaft der<br />
Freien Universität Berlin, Dissertation (1997).<br />
‘Umweltpolitik im internationalen Vergleich. Untersuchungen zu strukturellen<br />
Erfolgsbedingungen’ (International comparison of environmental policy.<br />
Studies on structural success factors), with Manfred Binder, Stefan Bratzel,<br />
Alexander Carius, Helge Jörgens, and Harald Mönch, Freie Universität<br />
Berlin, Forschungsstelle für Umweltpolitik (FFU-Report 95-4) (1995).<br />
‘Erfolgskriterien und Erfolgsbedingungen von (Umwelt-)Politik im internationalen<br />
Vergleich: Eine Literaturstudie’ (Success criteria and success conditions of<br />
(environmental) policy from an international comparative perspective),<br />
with Stefan Bratzel, Freie Universität Berlin, Forschungsstelle für<br />
Umweltpolitik (FFU-Report 94-3) (1994);<br />
.<br />
‘Klientenorientierung sozialer Dienstleistungen in der Bundesrepublik Deutschland’<br />
(Consumer-orientation of social services in the Federal Republic of<br />
Germany), with Andrea Lang, Kai Wegrich, and Hellmut Wollmann, Freie<br />
Universität Berlin, Zentralinstitut für sozialwissenschaftliche Forschung<br />
(Berliner Arbeitshefte und Berichte zur sozialwissenschaftlichen Forschung<br />
Nr. 85) (1993).<br />
‘Consumer-oriented Action in the Public Services. German Case Studies’, with<br />
Andrea Lang, Kai Wegrich, and Hellmut Wollmann, Discussion Paper,<br />
Dublin: European Foundation for the Improvement of Living and Working<br />
Conditions (1993).<br />
‘Absprachen als umweltpolitisches Instrument – Regulative Politik und<br />
Selbstregulierung im Umweltschutz in der Bundesrepublik Deutschland’<br />
(Voluntary agreements as environmental policy instrument – regulative<br />
politics and self-regulation in environmental protection in the Federal<br />
Republic of Germany), Diplomarbeit, Fachbereich Wirtschaftswissenschaft<br />
der Freien Universität Berlin (1990).<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
6(26)
Bilaga H<br />
‘Environmental Governance and Ecosystem Management: Avenues for Synergies<br />
of Two Separated Approaches’, with Sara Söderström, Magnus Boström,<br />
and Michael Gilek. (manuscript)<br />
‘Three Types of Voluntary Governance: Best Practice Transfer, Benchmarking, and<br />
Certification’. (manuscript)<br />
‘When Europe Hits City Hall: Europeanization of Cities in the EU Multi-level<br />
System’. (manuscript)<br />
‘Climate Governance in Multi-level-Systems: the Role of Cities’, with Gotelind<br />
Alber. (manuscript)<br />
‘International, European, and Transnational Governance for Sustainable<br />
Development in the Baltic Sea Region’. (manuscript)<br />
‘Climate Change Policy in Multi-level Systems: Sub-federal Initiatives in the<br />
European Union and the United States’. (manuscript)<br />
‘Re-scaling Climate and Energy Policy in Europe’, with Jochen Monstadt.<br />
‘The Introduction of Long-term Care Policy Schemes: Policy Development, Policy<br />
Transfer and Policy Change’, with Hildegard Theobald. (manuscript)<br />
‘Europeanization, Policy Transfer, and Policy Change of Elder Care Systems’, with<br />
Hildegard Theobald. (manuscript)<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
7(26)
Bilaga H<br />
THOMAS ANDRÉN<br />
PEER-REVIEW-GRANSKADE ARTIKLAR<br />
Andrén, T., 2005: The Baltic Sea Science Congress 2001 – Preface. In (ed): T.<br />
Andrén Proceedings from The Baltic Sea Science Congress 2001.<br />
Quaternary International 103, p. 1.<br />
Andrén, T., & Sohlenius, G., 1995: Late Quaternary development in the northwestern<br />
Baltic Proper - result from the clay-varve investigation. Quaternary<br />
International 27. 5-10.<br />
Andrén, T., 1996: the Younger Dryas - Pre-boreal transition as recorded in varved<br />
glacial clay sequences in the north-western Baltic Proper. GFF 118, A79.<br />
Andrén, T., Björck, J. & Johnsen, S. 1999: Correlation of Swedish glacial varves<br />
with the Greenland (GRIP) oxygen isotope record. Journal of Quaternary<br />
Science 14, 361-371.<br />
Andrén, T. & Andrén, E., 2001: Did the second Storegga tsunami affect the Baltic<br />
Sea? Baltica 14, 115-123<br />
Andrén, T., Lindeberg, G. & Andrén, E., 2002: Evidence of the final drainage of<br />
the Baltic Ice Lake and the brackish phase of the Yoldia Sea in glacial<br />
varves from the Baltic Sea. Boreas 31, 226-238.<br />
Andrén, T., Andrén, E, Berglund, B.E. & Yu, S.-Y., 2007: An Early Holocene<br />
offshore lake at the Blekinge coast, SE Sweden. GFF (in press).<br />
Wastegård, S., Andrén, T., Sohlenius, G., & Sandgren, P., 1995: Different phases<br />
of the Yoldia Sea in the north-western Baltic Proper. Quaternary<br />
International, 27. 121-129.<br />
Robertsson, A.-M., Sundh, M., Andrén, T., & Svedlund, J.-0., 1997: Pleistocene<br />
stratigraphy in the Dellen region, central Sweden. Boreas 25, 237-260.<br />
Andrén, E., Andrén, T. and Kunzendorf, H., 2000: Holocene history of the Baltic<br />
Sea as a background for assessing records of human impact in the<br />
sediments of the Gotland Basin. The Holocene 10(5): 621-636.<br />
Andrén, E., Andrén, T. and Sohlenius, G., 2000: The Holocene history of the<br />
southwestern Baltic Sea as reflected in a sediment core from the Bornholm<br />
Basin. Boreas 29, 233-250.<br />
Bianchi, T. S., Westman, P., Rolff, C., Engelhaupt, E., Andrén, T. & Elmgren, R.,<br />
2000: 8000 Years of Cyanobacterial Blooms in the Baltic Sea: Natural<br />
versus Human Impact. Limnology and Oceanography 45 (3), 716-726.<br />
Björck, S., Andrén, T., & Jensen, J. B., 2007: An attempt to resolve the partly<br />
conflicting data and ideas on the Ancylus-Littorina transition. Proceedings<br />
from the workshop “Relative sea level changes – from subsiding to uplifting<br />
coasts”, Polish Geological Institute Special Papers, (in press).<br />
Kunzendorf, H., Voss, M., Brenner, W., Andrén, T. & Vallius, H., 2001:<br />
Molybedeneum in sediemnts of central Baltic Sea as an indicator for algal<br />
blooms. Baltica 14, 123-130.<br />
Sohlenius, G., Emei, K.-C., Andrén, E., Andrén, T. & Kohly, A., 2001:<br />
Development of anoxia during the Holocene fresh-brackish water transition<br />
in the Baltic Sea. Marine Geology 177, 221-242.<br />
Björck, J., Andrén, T., Wastegård, S., Possnert, G. & Schoning, K., 2002: An<br />
event stratigraphy for the Last Glacial-Holocene transition in eastern middle<br />
Sweden: results from investigations of varved clay and terrestrial<br />
sequences. Quaternary Science Reviews 2, 1489-1501<br />
Wastegård, S. & Andrén, T., 2005. Salinity changes in the central Baltic Sea (NW<br />
Europe) over the last 10 000 years: a comment on Emeis et al. The<br />
Holocene 15, 472-475.<br />
Jakobsson, M., Björck, S., Alm, G., Andrén, T., Lindeberg, G., & Svensson, N.,<br />
2007: Reconstructing the Younger Dryas ice dammed lake in the Baltic<br />
Basin: Bathymetry, area and volume. Global and Planetary Change 57,<br />
355–370.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
8(26)
Bilaga H<br />
Zillén, L., Conley, D. J., Andrén, T., Andrén, E. & Björck, S. 2008: Past<br />
occurrences of hypoxia in the Baltic Sea and the role of climate variability,<br />
environmental change and human impact. Earth Science Reviews 91, 77-<br />
92.<br />
Bindler, R, Renberg, I, Rydberg, J, & Andrén, T, 2009: Widespread waterborne<br />
pollution in central Swedish lakes and the Baltic Sea from pre-industrial<br />
mining and metallurgy. Environmental Pollution 157, 2132–2141<br />
BÖCKER<br />
Andrén, T., 1990: Till stratigraphy and ice recession in the Bothnian Bay.<br />
University of Stockholm, Department of Quaternary Research, Report 18.<br />
59 pp. Thesis.<br />
Andrén, T., & Risberg, J., 1995: Late Quaternary development of the northwestern<br />
Baltic Proper. An introduction. PACT 41. 35-43.<br />
Andrén, T., Brunnberg, L., & Ringberg, B., 1995: The reactivated<br />
Geochronological Museum in Stockholm - the first clay-varve database.<br />
PACT 50. 213-218.<br />
Andrén, T., & Lindeberg, G., 1997: A shallow refraction seismic survey at Björkö,<br />
eastern Sweden - a pilot study. Environment and Vikings, Birka studies, 4,<br />
175-188.<br />
KONFERENSBIDRAG<br />
Andrén, T., & Wannäs, K., 1988: Late Quaternary development of the Bornholm<br />
Gatt. Geological Survey of Finland. Special Paper 6, 23-29.<br />
Andrén, T., & Sohlenius G., 1995: Clay-varve chronology and magnetic<br />
stratigraphy in the north-western Baltic proper. Proceedings of the Third<br />
Marine Geological Conference - 'The Baltic". 78-83.<br />
Andrén, T., Endler, R., Flodén, T., Grigelis, A., Harff, J., Kask, J., Kunzendorf, H.,<br />
Larsen, B., Lemke W., Repecka, M., Winterhalter, B., 1996: In: J. Harff & B.<br />
Winterhalter (Eds) Research for BASYS-Baltic Sea System Studies. Cruise<br />
Report R/V PETR KOTTSOV. Warnemünde 1996, 63 pp.<br />
Andrén, T., Bjerkeus, M., Flodén, T., Harff, J., Heiser, U., Kunzendorf, H., Larsen,<br />
B., Neumann, T., Nytoft, P., Kotilainen, A., Olea, R., Repecka, M., Struck,<br />
U., Vallius, B.H., Voss, M. & Winterhalter, B., 1997: In: J. Harff & B.<br />
Winterhalter (Eds) Research for BASYS-Baltic Sea System Studies. Cruise<br />
Report R/V PETR KOTTSOV. Warnemünde 1998, 90 pp.<br />
Sohlenius, G. & Andrén, T., 1995: Development of the north western Baltic Proper<br />
after the Weichselian deglaciation. Proceedings of the Third Marine<br />
Geological Conference - The Baltic. 71-77.<br />
Björck, S., Andrén, T., & Jensen, J. B., 2008: An attempt to resolve the partly<br />
conflicting data and ideas on the Ancylus - Littorina transition. Proceedings<br />
from the workshop “Relative sea level changes – from subsiding to uplifting<br />
coasts”, Polish Geological Institute Special Papers 23, 21-26.<br />
POPULÄRVETENSKAP<br />
Andrén, T., 2003: Baltiska Issjön – eller hur det hela började. Östersjöns historia<br />
del 1, HavsUtsikt 1/2003, 4-5.<br />
Andrén, T., 2003: Yoldiahavet – en viktig parentes. Östersjöns historia del 2,<br />
HavsUtsikt 2/2003, 2-3.<br />
Andrén, T., 2003: Ancylussjön – fortfarande ett mysterium. Östersjöns historia del<br />
3, HavsUtsikt 3/2003, 8-9.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
9(26)
Bilaga H<br />
Andrén, T., 2004: Littorinahavet – en salt historia. Östersjöns historia del 4,<br />
HavsUtsikt 1/2004, 8-9.<br />
Andrén, T., Andrén, E., Omstedt, A., & Nordberg, K., 2005: Östersjön förändras<br />
ständigt. Uppsala Nya Tidning, June 8, 2005. p. 3.<br />
ÖVRIGA PUBLIKATIONER<br />
Andrén, T, Björck, S, Andrén, E, Conley, D, Lambeck K & Zillén, L, The<br />
development of the Baltic Sea basin during the last 130 000 years.<br />
Submitted to Springer Press. 20 pp. (manuscript)<br />
1993 "Baltic Ice Lake - Yoldia Sea, deglaciation, drainage, transition, extension"<br />
Abstract volume. (redaktör)<br />
1994 "The Baltic - past, present and future" Abstract volume. (redaktör)<br />
1995 Guest editor for the proceedings volume from the symposium "Baltic Ice<br />
Lake - Yoldia Sea". Quaternary International, Volume 27.<br />
1995 The Fourth Marine Geological Conference ”The Baltic”, Uppsala. Abstract<br />
volume. (redaktör)<br />
1999 Proceedings from the conference “The Baltic – past, present and future”<br />
Stockholm, March 14-16 th , 1994. Quaternaria Ser. A no. 7, 100 pp.<br />
(redaktör)<br />
2005 Guest editor for the proceedings volume from the geological session of<br />
"Baltic Sea Science Congress 2001". Quaternary International, Volume<br />
130.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
10(26)
Bilaga H<br />
BERIT BALFORS<br />
PEER-REVIEW-GRANSKADE ARTIKLAR<br />
Azcárate, J. and Balfors, B. Participative Approaches for Formulating Objectives in<br />
Strategic Environmental Assessment. In Journal of Environmental<br />
Assessment Policy and Managemen, 2, 189-211 (2009).<br />
Balfors, B and Schmidtbauer, J. 2002. Swedish Guidelines for Strategic<br />
Environmental Assessment for EU Structural Funds. In European<br />
Environment, 12, 35-48 (2002).<br />
Balfors, B., Mörtberg, U., Brokking, P. and Gontier, M. 2005. Impacts of regionwide<br />
urban development on biodiversity in strategic environmental<br />
assessment. In Journal of Environmental Assessment Policy and<br />
Management, 7, 229-246 (2005).<br />
Brokking, P., Schmidtbauer Crona, J., Eriksson, I-M. and Balfors, B. 2004. SEA in<br />
Swedish transportation policy-making and planning – political ambitions<br />
and practice. In European Environment, 14, 94-104 (2004).<br />
Faith-Ell, C., Balfors, B. and Folkeson, L., 2006. The application of environmental<br />
requirements in Swedish road maintenance contracts. In Journal of<br />
Cleaner Production,14, 163-17(2006).<br />
Gontier, M., Balfors, B. and Mörtberg, U. 2006. Biodiversity in environmental<br />
assessment - current practice and tools for prediction. Environmental<br />
Impact Assessment Review 26: 268–286.<br />
Gontier, M., Mörtberg, U. & Balfors, B. 2009. Comparing GIS-based habitat<br />
models for applications in EIA and SEA. Environmental Impact Assessment<br />
Review, available online (http://dx.doi.org/10.1016/j.eiar.2009.05.003),<br />
30:.8-18, 2010.<br />
Lundberg, S., Balfors, B and Folkeson, L. 2007. Identification of Environmental<br />
aspects in an EMS context: A methodological framework for the Swedish<br />
National Rail Administration. In Journal of Cleaner Production. In Journal of<br />
Cleaner Production 15 (5), pp. 385-394<br />
Lundberg, S., Balfors, B. and Folkeson, L. 2005. Environmental Management<br />
Systems in Rail Operation Maintenance: Current practice and potential<br />
improvements. In Journal of Environmental Assessment Policy and<br />
Management, 7, (3) 433-456 (2005).<br />
Lundberg, K, Balfors, B. and Folkeson, L. 2009. Framework for environmental<br />
performance measurement in a Swedish public sector organization. Journal<br />
of Cleaner Production, 17 (11), pp. 1017-1024<br />
Lundberg, K., Balfors, B., Folkeson, L. and Nilsson, M. (2009). SEA monitoring in<br />
Swedish regional transport infrastructure plans – Improvement<br />
opportunities identified in practical experience. Accepted for publication in<br />
Environmental Impact Assessment Review.<br />
Mörtberg, U.M., Balfors, B. & Knol, W.C. 2007. Landscape ecological assessment:<br />
a tool for integrating biodiversity issues in strategic environmental<br />
assessment and planning. Journal of Environmental Management 82: 457-<br />
470.<br />
Singh, N, Koku, J.E. and Balfors, B. 2007. Resolving water conflicts in mining<br />
areas of Ghana through public participation. In Journal of Creative<br />
Communications, Sage publications 2, 361-382.<br />
Varnäs, A., Faith-Ell, C and Balfors, B. 2009. Linking EIA, EMS and Green<br />
Procurement in Construction projects. Lessons from the City Tunnel project<br />
in Malmö, Sweden. In Impact Assessment and project appraisal 27 (1)<br />
69:76.<br />
Varnäs, A., Balfors, B. and Faith-Ell, C. 2009. Environmental Consideration in<br />
Procurement of Construction Contracts. Current practice, problems and<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
11(26)
Bilaga H<br />
opportunities in green procurement in the Swedish construction industry.<br />
Journal of Cleaner Production 17 (13) 1214-1222.<br />
KONFERENSBIDRAG<br />
Balfors, B., Andersson, K. and Azcárate. J. 2005. SEA and Ramsar Convention in a<br />
Developing Nation Context: A Case Study in Colombia. The 25 th Annual<br />
Conference of the International Association for Impact Assessment,<br />
Theme: Ethics & Quality in Impact Assessment, May 31- June 3 2005,<br />
Boston, Massachusetts, USA.<br />
Balfors, B. and Azcárate, J. 2006. Strategy for Sustainable Environmental<br />
Management of Antarctica. The 26 th Annual Conference of the International<br />
Association for Impact Assessment, Theme: Power, poverty and<br />
sustainability, 23-26 May 2006, Stavanger, Norway.<br />
Balfors, B., Faith-Ell, C and Varnäs, A. 2007. Bridging the Gap between EIA and<br />
Green Procurement. The 27th Annual Conference of the International<br />
Association of Impact Assessment, Theme: Growth, Conservation and<br />
Responsibility: Promoting Good Governance and Corporative Stewardship<br />
through Impact Assessment, June 3-9 2007, Seoul, Korea.<br />
Balfors, B. and Mörtberg, U. 2001. Landscape Ecological Assessment: using<br />
indicators in a scenario approach. Contribution to the Nordic EIA<br />
Conference in Helsingfors, 6-7 September 2001. Nordregio.<br />
Balfors, B. and Mörtberg, U. 2002. Evaluating Ecolocial effects of Urbanisation<br />
Scenarios. The 22 th Annual Conference of the International Association of<br />
Impact Assessment. Theme: Assessing the Impacts of Impact Assessment.<br />
Impact Assessment for Informed Decision Making, June 15-21 The Hague,<br />
The Netherlands.<br />
Gontier, M., Balfors, B. and Mörtberg, U. 2004. Biodiversity and EIA for roads and<br />
railway projects, a review in European Union (Abstract). The 24 th Annual<br />
Conference of the International Association for Impact Assessment,<br />
Theme: Whose business is it? Impact assessment for industrial<br />
development, 24-30 April 2004, Vancouver, Canada.<br />
Gontier, M., Mörtberg, U. and Balfors, B. 2003. Prediction Tools for Biodiversity In<br />
EIA (Abstract).The 23 th Annual Conference of the International<br />
Association for Impact Assessment Theme: Impact Asessment & Capacity<br />
Building. Building Capacity for Impact Assessment. 17-20 June 2003,<br />
Marrakech, Morocco.<br />
Larsson, M., Hammer, M. And Balfors, B. 2008. The Application of SEA in a Water<br />
Framework Directive. The 28 th Annual Conference of the International<br />
Association of Impact Assessment, Theme: The Art and Science of Impact<br />
Assessment, May 4-10 2008, Perth, Western Australia.<br />
Lundberg, K., Balfors, B. and Folkeson, L. 2006. Integration of Environmental<br />
Management System and EIA in the Swedish National Rail Administration.<br />
The 26 th Annual Conference of the International Association for Impact<br />
Assessment, Theme: Power, poverty and sustainability, 23-26 May 2006,<br />
Stavanger, Norway.<br />
Mörtberg, U. and Balfors, B. 2005. Urbanizing landscapes and impacts on<br />
biodiversity in strategic planning. (Abstract). The International Conference<br />
for Integrating Urban Knowledge & Practice, Gothenburg, May 30 – June 4,<br />
2005.<br />
Mörtberg, U. and Balfors. B. 2000. Landscape ecological assessment in an<br />
urbanising environment. In How to integrate environmental aspects into<br />
spatial planning, Papers and SAMS Case Study Summaries, May 4-5, 2000<br />
Stockholm, Sweden, National Board of Housing, Building and Planning and<br />
Swedish Environmental Protection Agency. pp 66-73.<br />
Zetterberg, A., Mörtberg, U., Gontier, M. and Balfors, B. 2006. Impacts of Region-<br />
Wide Urban Development on Biodiversity in Strategic Environmental<br />
Assessment. The 26 th Annual Conference of the International Association<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
12(26)
Bilaga H<br />
for Impact Assessment, Theme: Power, poverty and sustainability, 23-26<br />
May 2006, Stavanger, Norway.<br />
RAPPORTER<br />
Andersson, K., Balfors, B., Schmidtbauer, J. and Sundqvist, G. 1999.<br />
Transparency and public participation in Complex Decision Processes.<br />
Research Report. Div. of Land and Water Resources, Royal Institute of<br />
Technology.<br />
Balfors, B. 1990. Hydrologisk och kemisk studie I Angarnområdet. Underlag för<br />
miljökonsekvensbeskrivning. Inst för Mark- och vattenresurser, KTH,<br />
rapportkod Trita-kut 90:1057. Licentiat dissertation.<br />
Balfors, B. 1992. Miljökonsekvensbeskrivning i Nederländerna. Statens råd för<br />
Byggforskning, R19:1992.<br />
Balfors, B. 1994. Thinking in Advance. Studies on the Application of Environmental<br />
Impact Assessment in Projects and Plans with Special Reference to<br />
Drainage Basins. Trita-Kut Report 1994:5. Div. Of Land and Water<br />
Resources, Royal Institute of Technology. Dissertation.<br />
Balfors, B. Miljökonsekvensbeskrivning i arbetet med fördjupad översiktsplan.<br />
Exemplet Karlstorp i Norrköping. Statens råd för Byggforskning. R4:1994.<br />
Balfors, B. 1995. Nuclear Waste and Environment. Proceedings from an<br />
International seminar on nuclear waste 1995. B. Balfors (Ed.), Luleå,<br />
Sweden, 24-26 October, 1994. SOU:1995:90.<br />
Balfors, B. 1997. Strategisk miljöbedömning. Praktiska tillämpningsexempel<br />
(Strategic Environmental Assessment in practice). Rapport 4832, The<br />
Swedish Environmental Protection Agency.<br />
Balfors, B and Faith-Ell, C. 1997 Utvärdering av MKB-forums planeringsarbete<br />
inför MKB för inkapslingsanläggning. Trita-Amin report 3053,Avd för Markoch<br />
Vatten Resurser, Kungl Tekniska Högskolan.<br />
Balfors. B. and J. Schmidtbauer. 1999. In Nordisk prosjekt om strategiske<br />
miljövurderinger (SEA) for planer og programmer. Nordic Council of<br />
Ministers. TemaNord 1999:539.<br />
Balfors, B., Jacks, G., Singh, N., Koku, J.E. and Brattachary, P. 2007.<br />
Contamination of Water Resources in Tarkwa Ming Area of Ghana: Linking<br />
Technical, Social-Economic and Gender Dimension. Trita-Lwr.report 3016.<br />
Balfors, B. Tools for reliable and transparent predictions in Environmental<br />
Assessment. In: Brainerd, S.M., Seiler A. & Kastdalen, L. (eds.) 2007<br />
Habitat modelling - A tool for managing landscapes? Report from a<br />
workshop held in Sunnersta, Sweden, 14-17 February 2006. NINA Report<br />
195, pp 22-26.<br />
Hildén, M., Valve, H., Jónsdottir, S., Balfors, B., Faith-Ell, C., Moen, B., Peuhkuri,<br />
T., Schmidtbauer, J., Swensen, I. and Tesli, A. 1998. EIA and its<br />
application for policies, plans and programmes in Sweden, Finland, Iceland<br />
and Norway. Nordic Council of Ministers. TemaNord 1998:567.<br />
Mörtberg, U., Zetterberg, A & Balfors, B. 2007. Landskapsekologisk analys:<br />
Underlag för regionala landskapsstrategier. Bilaga 1. Det storstadsnära<br />
landskapet. Regional landskapsstrategi – en pilotstudie. Länsstyrelsen i<br />
Stockholms län, Rapport 2007:34,<br />
http://www.ab.lst.se/upload/dokument/publikationer/M/Rapportserien/200<br />
7/R2007_34_Bilaga_1_Landskapsekologisk_analys.pdf<br />
Mörtberg, U. & Balfors, B. 2007. Biodiversity in urban areas and applications in<br />
strategic planning. In: Wlodarczyk, D. (ed.), Green Structures in the<br />
Sustainable City. Baltic University Urban Forum, Urban Management<br />
Guidebook V, pp 33-38.<br />
Mörtberg, U., Zetterberg, A. & Balfors, B. 2006. Landskapsekologisk analys för<br />
miljöbedömning: Metodutveckling med groddjur som exempel.<br />
Miljöförvaltningen, Stockholms stad. Dnr: 2008-011175-216.<br />
http://www.insyn.stockholm.se/miljo/document/2008-10-<br />
21/Dagordning/11/11%20bilaga2.pdf<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
13(26)
Bilaga H<br />
Mörtberg, U. och Balfors, B. 2004. Projekt 2001-0316: Landskapsekologisk analys<br />
och konsekvensbedömning i tätortsnära miljö. In: G. Frunk (ed.). Den<br />
uthålliga staden som livsmiljö III. Slutkonferens för Staden som livsmiljö &<br />
Den uthålliga staden, 3-4 dec 2003, Geovetarna, Frescati, Stockholm,<br />
Sweden, p 140.<br />
Mörtberg, U. och Balfors, B. 2003. Landskapsekologisk planering i och kring<br />
tätorter. I: Carlestål, B. (red.), Vilda djur i stadsmiljö – Tillgång eller<br />
problem? Redovisning av konferens den 25 oktober 2001. Kungliga Skogsoch<br />
Lantbruksakademiens Tidskrift 142, pp 13-17.<br />
Schmidtbauer Crona, J., Antonson, H., Folkeson, L., Blomqvist, G. and Balfors, B.<br />
2003. Blev det som det var tänkt? En internationell kunskapsöversikt om<br />
miljöuppföljning av väg- och järnvägsprojekt. VTI meddelande 942-2003.<br />
Schmidtbauer Crona, J., Brokking, P. and Balfors, B. 2005. Integrerad<br />
miljöhänsyn i planeringen av regionala transportsystem. Trita-infra 05-<br />
005, Samhällsplanering, Infrastruktur, KTH Arkitektur och<br />
samhällsbyggnad, KTH Stockholm.<br />
Skeppström, S. Brokking, P. and Balfors, B. 1999. Strategiska val i<br />
vägplaneringen - en utvärdering av 16 förstudiearbeten i Sverige.<br />
<strong>Forsknings</strong>rapport. Avdelningen för Mark- och vattenresurser, Kungliga<br />
Tekniska Högskolan. Trita-Ami report 3067.<br />
Stille, H., Balfors, B. and Bergh, H. 2006. Dams for power generations –<br />
technology and environmental considerations. In Dams under Debate, B<br />
Johansson and B. Sellberg (eds.), Swedish Research Council Formas.<br />
ÖVRIGA PUBLIKATIONER<br />
Balfors, B. 1989. Miljökonsekvensbeskrivning i kommunal planering. I Miljö och<br />
hälsa 1:1989.<br />
Balfors, B. 1991. Miljökonsekvensbeskrivning – så gör holländarna. I<br />
Byggforskning, 6:1991.<br />
Balfors, B. 1992. Environmental Impact Assessment in the Netherlands: What can<br />
Sweden learn from Dutch EIA? In Scandinavian Housing and Planning<br />
Research, 9:237-242.<br />
Balfors, B., Dovlén, S. And Olsson. S. 1994. Ekologi i storstaden – för en<br />
bärkraftig utveckling. Statens råd för Byggforskning.<br />
Balfors, B. 1995. Intergratie van waterbeleid en bodemgebruik door een<br />
strategisch milieeubeleid. In Water 81:44-45 WEL, Wijnegem, Belgium.<br />
Mörtberg, U. and Balfors, B. 2003. Landskapsekologisk planering i och kring<br />
tätorter. I: Carlestål, B. (red). Vilda djur i stadsmiljö – Tillgång eller<br />
problem? Redovisning av konferens den 25 oktober 2001. Kungl Skogsoch<br />
Lantbruksakademins Tidskrift 142:13-17.<br />
Mörtberg, U., Zetterberg, A. and Balfors, B. 2006. Landskapsekologisk analys för<br />
miljöbedömning – metodutveckling med groddjur som exempel. En rapport<br />
inom ramen för Stockholms miljöprogram. Mål 4 – Ekologisk planering och<br />
skötsel. Miljöförvaltningen.<br />
Wallentinus, H-G. and Balfors, B. 2008. I rapporten Fyrtio år med Angarngruppen<br />
1968-2008. Miljön hotar sjöaängen – om vatten och vattenkvalitet, s.41-<br />
52. Meddelande från Angarngruppen, nr. 28.<br />
Singh, N., Balfors, B., Koku, J. and Appiah, D. Gender and Community Water<br />
Supply: Policy Paradoxes in Mining Areas of Ghana. Submitted to Water<br />
Policy.<br />
Zetterberg, A., Mörtberg, U. and Balfors, B. 2009.Ecological Network<br />
Graphs:Linking Graph Theory to Operational Maps in Ecological<br />
Assessments, planning, and Design. Submitted to Landscape and Urban<br />
Planning.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
14(26)
Bilaga H<br />
ULLA MÖRTBERG<br />
PEER-REVIEW-GRANSKADE ARTIKLAR<br />
Renman, G. & Mörtberg, U. 1994. Avifauna - relation to size, configuration and<br />
habitat conditions of green urban areas in Stockholm. Memorabilia<br />
Zoologica 49: 245-255.<br />
Mörtberg, U.M. & Wallentinus, H.-G. 2000. Red-listed forest bird species in an<br />
urban environment - assessment of green space corridors. Landscape and<br />
Urban Planning 50: 215-226.<br />
Mörtberg, U.M. 2001. Resident bird species in urban forest remnants: landscape<br />
and habitat perspectives. Landscape Ecology 16: 193-203.<br />
Mörtberg, U. & Karlström, A. 2005. Predicting forest grouse distribution taking<br />
account of spatial autocorrelation. Journal for Nature Conservation 13:<br />
147-159.<br />
Balfors, B., Mörtberg, U., Gontier, M. & Brokking, P. 2005. Impacts of region-wide<br />
urban development on biodiversity in strategic environmental assessment.<br />
Journal of Environmental Assessment Policy and Management 7: 229-246.<br />
Gontier, M., Balfors, B. & Mörtberg, U. 2006. Biodiversity in environmental<br />
assessment – current practice and tools for prediction. Environmental<br />
Impact Assessment Review 26: 268-286.<br />
Mörtberg, U.M., Balfors, B. & Knol, W.C. 2007. Landscape ecological assessment:<br />
a tool for integrating biodiversity issues in strategic environmental<br />
assessment and planning. Journal of Environmental Management 82: 457-<br />
470.<br />
Zetterberg, A., Mörtberg, U. & Balfors, B. 2009. Ecological Network Graphs:<br />
Linking Graph Theory to Operational Maps in Ecological Assessments,<br />
Planning and Design. Landscape and Urban Planning (in press).<br />
Gontier, M., Mörtberg, U. & Balfors, B. 2010. Comparing GIS-based habitat<br />
models for applications in EIA and SEA. Environmental Impact Assessment<br />
Review 30: 8-18.<br />
BÖCKER OCH BOKKAPITEL<br />
Florgård, C., Mörtberg, U. & Wallsten, M. 1994. Växter och djur i stadsnatur.<br />
Skydd, skötsel och utveckling av tätortsbiotoper. Byggforskningsrådet,<br />
Stockholm. [In Swedish].<br />
Mörtberg, U. & Balfors, B. 2007. Biodiversity in urban areas and applications in<br />
strategic planning. In: Wlodarczyk, D. (ed.), Green Structures in the<br />
Sustainable City. Baltic University Urban Forum, Urban Management<br />
Guidebook V, pp 33-38.<br />
Mörtberg, U. 2004. Landscape Ecological Analysis and Assessment in an<br />
Urbanising Environment – Forest Birds as Biodiversity Indicators.<br />
Dissertation, Royal Institute of Technology, Dept of Land and Water<br />
Resources Engineering, Stockholm. 50 pp.<br />
Mörtberg, U. 2009. Landscape ecological analysis and assessment in an urbanizing<br />
environment. Chapter 25 in: McDonnell, M.J., Breuste, J. and Hahs, A.K.<br />
Ecology of Cities and Towns: A Comparative Approach. Cambridge<br />
University Press, pp 439-455.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
15(26)
Bilaga H<br />
RAPPORTER<br />
Mörtberg, U. & Ihse, M. 2006. Landskapsekologisk analys av Nationalstadsparken.<br />
Underlag till Länsstyrelsens program för Nationalstadsparken.<br />
Länsstyrelsen in Stockholms län, Rapport 2006:13.<br />
Mörtberg, U. 2007. GIS-based habitat models in spatial planning. In: Brainerd,<br />
S.M., Seiler A. & Kastdalen, L. (eds.) 2007 Habitat modelling - A tool for<br />
managing landscapes? Report from a workshop held in Sunnersta,<br />
Sweden, 14-17 February 2006. NINA Report 195, pp 22-26.<br />
Mörtberg, U., Zetterberg, A & Balfors, B. 2007. Landskapsekologisk analys:<br />
Underlag för regionala landskapsstrategier. Bilaga 1. Det storstadsnära<br />
landskapet. Regional landskapsstrategi – en pilotstudie. Länsstyrelsen i<br />
Stockholms län, Rapport 2007:34,<br />
(http://www.ab.lst.se/upload/dokument/publikationer/M/Rapportserien/20<br />
07/R2007_34_Bilaga_1_Landskapsekologisk_analys.pdf )<br />
Mörtberg, U., Zetterberg, A. & Balfors, B. 2006. Landskapsekologisk analys för<br />
miljöbedömning: Metodutveckling med groddjur som exempel.<br />
Miljöförvaltningen, Stockholms stad. Dnr: 2008-011175-216.<br />
(http://www.insyn.stockholm.se/miljo/document/2008-10-<br />
21/Dagordning/11/11%20bilaga2.pdf)<br />
Mörtberg, U., Zetterberg, A. & Gontier, M. 2007. Landskapsekologisk analys i<br />
Stockholms stad: Habitatnätverk för eklevande arter och barrskogsarter.<br />
Miljöförvaltningen, Stockholms stad. Dnr: 2008-011175-216.<br />
(http://www.insyn.stockholm.se/miljo/document/2008-10-<br />
21/Dagordning/11/11%20bilaga1.pdf)<br />
KONFERENSBIDRAG<br />
Balfors, B. & Mörtberg, U. 2001. Landscape Ecological Assessment: using<br />
indicators in a scenario approach. Nordic EIA Conference in Helsingfors, 6-<br />
7 September 2001. Nordregio. (referee-granskad)<br />
Balfors, B. & Mörtberg, U. 2006. Landscape Ecological Assessment: A tool for<br />
prediction and assessment of impacts on biodiversity. Ecological Impact<br />
Assessments: Science and Best Practice Bath Spa University: 11-12th July<br />
2006. British Ecological Society. (referee-granskad)<br />
Mörtberg, U. & Balfors, B. 2000. Landscape ecological assessment in an<br />
urbanising environment. In: Papers and SAMS Case Study Summaries,<br />
How to integrate environmental aspects into spatial planning, May 4-5,<br />
2000, Stockholm, Sweden. National Board of Housing, Building and<br />
Planning and Swedish Environmental Protection Agency, pp 66-73.<br />
(referee-granskad)<br />
Mörtberg, U. & Balfors, B. 2002. Evaluating Ecological effects of Urbanisation<br />
Scenarios. The 22th Annual Conference of the International Association of<br />
Impact Assessment. Theme: Assessing the Impacts of Impact Assessment.<br />
Impact Assessment for Informed Decision Making, June 15-21 The Hague,<br />
The Netherlands. (referee-granskad)<br />
Mörtberg, U. & Balfors, B. 2003. Landskapsekologisk planering i och kring<br />
tätorter. I: Carlestål, B. (red.), Vilda djur i stadsmiljö – Tillgång eller<br />
problem? Redovisning av konferens den 25 oktober 2001. Kungliga Skogsoch<br />
Lantbruksakademiens Tidskrift 142: 13-17. [In Swedish]. (refereegranskad)<br />
Mörtberg, U. & Wallentinus, H.-G. 2004. Waterbirds and dragonflies in an urbanrural<br />
gradient. In: The 18th Annual Meeting, Conservation in an Urbanizing<br />
World, Society for Conservation Biology, July 30th to August 2nd, 2004,<br />
New York, USA. (referee-granskad)<br />
Mörtberg, U. 2001. Forest birds in an urbanising environment. In: Ü. Mander, A.<br />
Printsmann & H. Palang (eds). Development of European Landscapes.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
16(26)
Bilaga H<br />
Proceedings of the IALE European Conference 30th June-6th July 2001,<br />
Publicationes Instituti Geographici Universitatis Tartuensis 92, Volume II:<br />
612-617. (referee-granskad)<br />
Mörtberg, U. M. 1998. Bird species diversity in urban forest remnants: landscape<br />
pattern and habitat quality. In: R.W. Dover & R.G.H. Bunce (eds). Key<br />
concepts in landscape ecology. Proceedings of the 1998 European<br />
Congress of the International Association for Landscape Ecology, 3rd-5th<br />
September 1998: 239-244. (referee-granskad)<br />
Mörtberg, U. M. 2007. The response of species to urban landscape patterns. In:<br />
R.G.H. Bunce, R.H.G. Jongman, L. Hojas & S. Weel (eds.) 25 years of<br />
Landscape Ecology: Scientific Principles in Practice. Proceedings of the 7th<br />
IALE World Congress, Wageningen, The Netherlands, July 2007: 195-196.<br />
(referee-granskad)<br />
Mörtberg, U., Zetterberg, A. & Balfors, B. 2009. Regional landscape strategies –<br />
integrating biodiversity, recreation and cultural history in an urbanising<br />
area. In: J. Breuste, M. Kozová & M. Finka. European Landscapes in<br />
Transformation. Challenges for Landscape Ecology and Management.<br />
Proceedings of the European IALE Conference 2009, 70 Years of Landscape<br />
Ecology in Europe, 12th-16th July 2009 in Salzburg, Austria, pp 66-70.<br />
(referee-granskad)<br />
Gontier, M., Balfors, B. & Mörtberg, U. 2004. Biodiversity and EIA for roads and<br />
railway projects, a review in European Union. The 24th Annual Conference<br />
of the International Association for Impact Assessment, Theme: Whose<br />
business is it? Impact assessment for industrial development, 24-30 April<br />
2004, Vancouver, Canada.<br />
Gontier, M., Mörtberg, U. & Balfors, B. 2003. Prediction Tools for Biodiversity In<br />
EIA. The 23th Annual Conference of the International Association for<br />
Impact Assessment Theme: Impact Asessment & Capacity Building.<br />
Building Capacity for Impact Assessment. 17-20 June 2003, Marrakech,<br />
Morocco.<br />
Hammer, M., Balfors, B., Franzén, F., Galera, P., Mörtberg, U., Peterson, M.,<br />
Söderqvist, T., Andersson, I. & Warghagen, D. 2009. Implementing the EU<br />
Water Framework Directive - opportunities and challenges for sustainable<br />
ecosystem management in the Baltic Sea region. Oral presentation at the<br />
15th International Symposium on Society and Resource Management:<br />
Meet old and new worlds in research, planning, and management. Vienna,<br />
Austria, 5-8 July 2009.<br />
Hammer, M., Balfors, B., Franzén, F., Mörtberg, U., Peterson, M., Söderqvist, T.,<br />
Andersson, I. & Warghagen, D. 2009. Governance of water resources in<br />
the phase of change – a case study on the implementation of the EU Water<br />
Framework Directive in the Baltic Sea Region. Oral presentation at Coping<br />
with Uncertainty – A Multidisciplinary Research Conference on Risk<br />
Governance in the Baltic Sea Region. Stockholm, 15-17 November 2009.<br />
Mörtberg, U. & Balfors, B. 2003. Landscape Ecological Assessment: A tool for<br />
strategic planning in urbanising areas. Poster presented at the<br />
International Association for Landscape Ecology (IALE) World Congress 13-<br />
17 July, Darwin, Australia.<br />
Mörtberg, U. & Balfors, B. 2004. Projekt 2001-0316: Landskapsekologisk analys<br />
och konsekvensbedömning i tätortsnära miljö. In: G. Frunk (ed.). Den<br />
uthålliga staden som livsmiljö III. Slutkonferens för Staden som livsmiljö &<br />
Den uthålliga staden, 3-4 dec 2003, Geovetarna, Frescati, Stockholm,<br />
Sweden, p 140.<br />
Mörtberg, U. & Balfors, B. 2005. Urbanizing landscapes and impacts on<br />
biodiversity in strategic planning. The International Conference for<br />
Integrating Urban Knowledge & Practice, Gothenburg, May 30 – June 4,<br />
2005.<br />
Mörtberg, U. & Zetterberg, A. 2007. Planera för groddjur i staden. Nätverk av<br />
livsmiljöer och möjliga spridningsvägar. Vattendagarna 20-22 november<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
17(26)
Bilaga H<br />
2007, Svenska Föreningen för Limnologi, ArtDatabanken & Naturhistoriska<br />
riksmuseet, Stockholm. (Invited speaker).<br />
Mörtberg, U. & Zetterberg, A. 2008. Landskapsekologisk analys för RUFS 2010.<br />
Storstadsnatur – Konferens om framtidens grönstruktur och landskap i<br />
Stockholmsregionen, 5 november 2008, Regionplane- och trafikkontoret &<br />
Länsstyrelsen i Stockholms län, Stockholm. (Invited speaker).<br />
Mörtberg, U. 2004. Landskapsekologisk analys och konsekvensbedömning i<br />
tätortsnära miljö. Nordisk GIS-konferens 18-20 oktober 2004,<br />
Utvecklingsrådet för landskapsinformation (ULI), Göteborg, Sweden.<br />
Mörtberg, U. 2009. Small waters in urban areas – keys to ecosystem services and<br />
biodiversity. Abstract and oral presentation at the workshop Green<br />
infrastructure design by management of urban natural and semi-natural<br />
vegetation. European IALE Conference 2009 12 th -16 th July 2009 in<br />
Salzburg, Austria.<br />
Mörtberg, U., Balfors, B., Gontiër, M. & Zetterberg, A. 2008. Landskapsekologisk<br />
analys i miljöbedömning. Transportforum 9-10 January 2008, VTI,<br />
Linköping, Sweden.<br />
Mörtberg, U., Balfors, B., Zetterberg, A. & Gontier, M. 2009. Att tillämpa<br />
landskapsekologiska metoder i stadsplanering. Abstract and oral<br />
presentation at “Det urbana landskapets gröna delar – historia, värde,<br />
planering, skötsel och restaurering“, IALE Sweden Conference 17 -18<br />
September 2009 in Stockholm, Sweden.<br />
Mörtberg, U., Gontiër, M., Eggers, S., Zetterberg, A. & Balfors, B. 2008.<br />
Coniferous forest in a suburban and peri-urban landscape as habitat for<br />
forest birds. Urban Biodiversity & Design, Implementing the Convention on<br />
Biological Diversity in towns and cities. International Conference Erfurt,<br />
Germany, 21-24 May 2008.<br />
Zetterberg, A., Mörtberg, U., Gonthier, M. & Balfors, B. 2006. Impacts of Region-<br />
Wide Urban Development on Biodiversity in Strategic Environmental<br />
Assessment. The 26th Annual Conference of the International Association<br />
for Impact Assessment, Theme: Power, poverty and sustainability, 23-26<br />
May 2006, Stavanger, Norway.<br />
POPULÄRVETENSKAP<br />
Florgård, C. & Mörtberg, U. 2002. Increased development density in Stockholm -<br />
enhanced or threatened quality of life? Swedish research for sustainability<br />
1/2002, FORMAS.<br />
Florgård, C. & Mörtberg, U. 2002. Förtätning av Stockholm - hotad livskvalitet?<br />
Miljöforskning 1/2002, FORMAS.<br />
ÖVRIGA PUBLIKATIONER<br />
Mörtberg, U.M. 1996. Biologisk mångfald i Stockholms grönstruktur - fåglar.<br />
Inledande landskapsekologisk studie. [Biological diversity in the green<br />
structure of Stockholm. Initial landscape ecological study]. Licentiate<br />
thesis. Div. of Land and Water Resources, Royal Institute of Technology,<br />
Stockholm. Trita-AMI LIC 2017. [In Swedish].<br />
Gontier, M., Eggers, S., Mörtberg, U. & Lindström, Å. 2009. Modelling habitat<br />
preferences and differences in two Parus species in an urbanizing region.<br />
Conservation Biology (submitted manuscript).<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
18(26)
Bilaga H<br />
STEFAN HALLGREN<br />
PEER-REVIEW-GRANSKADE ARTIKLAR<br />
Hallgren, S. & Olsén, K.H. (2009) “Effects on Guppy brain aromatase activity<br />
following short-term steroid and 4-Nonylphenol exposures.” In press,<br />
Environmental Toxicology (Wiley-Blackwell).<br />
Hallgren, S., Linderoth, M. & Olsén, K.H. (2006) ”Inhibition of cytochrome p450<br />
brain aromatase reduces two male specific sexual behavoiurs in the male<br />
Endler guppy (Poecilia reticulata).” General and Comparative<br />
Endocrinology, 147 (Elsevier).<br />
KONFERENSBIDRAG<br />
Hallgren S. & Olsén, K.H. (2009) “Guppy Brain Aromatase Activity as a<br />
Bioindicator of Endocrine Disruptors.” Poster. SETAC Europe 19th Annual<br />
Meeting, Göteborg, Sweden. May 31-June 4<br />
Hallgren S., Kitambi S.S. (2009) “Anatomical Distribution of Brain Aromatase<br />
(CYP19B) Expression in the Guppy, Poecilia reticulata.” Poster. 5th<br />
International Meeting Steroids and nervous system, Torino, Italy. February<br />
13-18<br />
Hallgren S. (2008) “Brain Aromatase in the Guppy (Poecilia reticulata) –<br />
Behaviour, Regulation and Spatial distribution.” Oral presentation. 24th<br />
Conference of European Comparative Endocrinologists 2008 (CECE),<br />
Genoa, Italy September 2-6<br />
Hallgren, S, Olsén, K.H. (2006) “Reduction of brain aromatase activity reduces<br />
two courtship behaviours in the male Endler guppy (Poecilia reticulata).”<br />
Poster. 23rd Conference of European Comparative Endocrinologists 2006<br />
(CECE), Manchester, UK. August 29- September 2<br />
Hallgren S. (2005) “Effects of brain aromatase inhibition on male guppy<br />
reproductive behaviour.” Poster, Nov2k symposium. Karolinska<br />
Institutet/Södertörns högskola, Huddinge.<br />
ÖVRIGA PUBLIKATIONER<br />
Hallgren, S., Doctoral Thesis in Functional Zoomophology (2009) “Brain<br />
Aromatase in the guppy, Poecilia reticulata – Distribution, control and role<br />
in behaviour.” Södertörn Doctoral Dissertations series (ISSN 1652-7399;<br />
ISBN 978-91-86069-03-2 & ISBN 978-91-7155-870-1)<br />
Hallgren, S., Half Time Thesis in Functional Zoomorphology (2006)<br />
“Neuroestrogen and male reproductive behaviour in the guppy.” Dept. of<br />
Zoology, Stockholm University (ISSN 1403-5227)<br />
Hallgren, S., Master Thesis in Biology (2003) “Effects of estrogenic chemicals on<br />
the reproductive behaviour and physiology in male guppy (Poecilia<br />
reticulata).” Södertörn University<br />
Hallgren, S. & Olsén, K.H. – “Impacts of synthetic oestrogen and antioestrogen<br />
treatments on courtship and mating behaviours in male guppies (Poecilia<br />
reticulata).<br />
Hallgren, S. & Kitambi, S.S. – “Cloning sequencing and In situ localisation of<br />
guppy brain aromatasem cyp19b.<br />
Kitambi, S.S., Archer, A., Hallgren, S., Gabbi, C., Warner, M., Olsén, K.H.,<br />
Gustafsson, J-Å & Mode, A. – “The role of liver X receptor (lxr) in the<br />
developing eye.”<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
19(26)
Bilaga H<br />
KARIN HJORT<br />
PEER-REVIEW-GRANSKADE ARTIKLAR<br />
Hjort, K., and Bernander, R. (1999) Changes in cell size and DNA content in<br />
Sulfolobus cultures during dilution and temperature shift experiments. J.<br />
Bacteriol. 181:5669-5675.<br />
Hjort, K., and Bernander, R. (2001) Cell cycle regulation in the hyperthermophilic<br />
crenarchaeon Sulfolobus acidocaldarius. Mol. Microbiol. 40:225-234.<br />
Olsson, J. A., Nordström, K., Hjort, K., and Dasgupta, S. (2003) Eclipse-synchrony<br />
relationship in Escherichia coli strains with mutations affecting<br />
sequestration, initiation of replication and superhelicity of the bacterial<br />
chromosome. J Mol Biol. 334:919-931.<br />
Hjort, K., Lembke, A., Speksnijder, A., Smalla, K., and Jansson, J. K. (2007)<br />
Community structure of actively growing bacterial populations in plant<br />
pathogen suppressive soil. Microb. Ecol. 53:399-413.<br />
Muleta, D., Assefa1, F., Hjort, K., Roos, S., and Granhall, U. (2009)<br />
Characterization of rhizobacteria isolated from wild Coffea arabica L. Eng.<br />
Life. Sci. 9:1-9.<br />
Hjort, K., Bergström, M., Adesina, M., Smalla, K., Jansson, J.K., and Sjöling, S.<br />
(2010) Comparison of chitinase and 16S rRNA gene diversity in<br />
Plasmodiophora suppressive soil isolates, DNA extracts and a metagenomic<br />
library. FEMS Microb Ecol. 71:197-207.<br />
ÖVRIGA PUBLIKATIONER<br />
Hjort, K., Goldberg, A. V., Tsaousis, A. D., Hirt, R. P., and Embley, T. M. (2010)<br />
Diversity and reductive evolution of mitochondria among microbial eukaryotes<br />
Phil. Trans. R. Soc. B doi:10.1098/rstb.2009.0224. (Översiktsartikel)<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
20(26)
Bilaga H<br />
MIKAEL KARLSSON<br />
PEER-REVIEW-GRANSKADE ARTIKLAR<br />
Eriksson, J., Karlsson, M. and Reuter, M. (2010) Technocracy, politicization, and<br />
non-involvement: politics of expertise in the European regulation of<br />
chemicals. Forthcoming in Review of Policy Research 27-2.<br />
Karlsson, M. (2006) Science and norms in policies for sustainable development:<br />
Assessing and managing risks of chemical substances and genetically<br />
modified organisms in the European Union. Regulatory Toxicology and<br />
Pharmacology 44, 49-56.<br />
Karlsson, M. (2006) The Precautionary Principle, Swedish Chemicals Policy and<br />
Sustainable Development. Journal of Risk Research 9, 337-360.<br />
Karlsson, M. (2003) Ethics of Sustainable Development – a Study of Swedish<br />
Regulations for Genetically Modified Organisms. Journal of Agricultural and<br />
Environmental Ethics 16, 51-62.<br />
Karlsson, M. (2003) Biosafety Principles for GMOs in the Context of Sustainable<br />
Development. International Journal of Sustainable Development and World<br />
Ecology 10, 15-27.<br />
BÖCKER OCH BOKKAPITEL<br />
Karlsson, M. (2010) The Precautionary Principle in EU and U.S. Chemicals Policy:<br />
a Comparison of Industrial Chemicals Legislation. Forthcoming book<br />
chapter. Springer Verlag.<br />
Eriksson, J., Karlsson, M. and Reuter, M. (2010) Scientific Committees and EU<br />
Policy: The Case of SCHER. Forthcoming book chapter. Springer Verlag.<br />
Karlsson, M. (2004) Genmodifiering av skogsträd i perspektivet hållbar utveckling.<br />
In: Olsson, G. A., Bladh, G., Månsson, B. and Nyberg, L. Inte bara träd.<br />
Hållbart mångbruk av skogslandskapet. Stockholm: Carlssons.<br />
Wikström, F. and Karlsson. M. (2004) Hållbar utveckling i skogslandskapet – med<br />
energi i fokus. In: Olsson, G. A., Bladh, G., Månsson, B. and Nyberg, L.<br />
(red.) Inte bara träd. Hållbart mångbruk av skogslandskapet. Stockholm:<br />
Carlssons.<br />
Karlsson, M. (2004) Konflikthantering för hållbar utveckling – om människor och<br />
skyddade skogar i Tanzania. I: Olsson, G. A., Bladh, G., Månsson, B. and<br />
Nyberg, L. (red.) Inte bara träd. Hållbart mångbruk av skogslandskapet.<br />
Stockholm: Carlssons.<br />
KONFERENSBIDRAG<br />
Karlsson, M. and Swahn, J. (2006) Nuclear Waste, Risks and Sustainable<br />
Development. In: Andersson, K (ed.) Proceedings from the Values in<br />
Decisions on Risk Conference, Stockholm, 14-18 May, 2006.<br />
Karlsson, M. and Karlsson, H. (2005) Beyond the limits: On Violated<br />
Environmental Quality Standards and Health Effects from Particles in<br />
Sweden. In: Frostell, B. (ed.) Science for sustainable development:<br />
starting points and critical reflections. Proceedings of the 1st VHU<br />
Conference on Science for Sustainable Development, Västerås, Sweden,<br />
14-16 April, 2005.<br />
Karlsson, M. and Ljung, M. (2001) Understanding Sustainable Development: A<br />
Systemic View for Successful Realisation. In: ERP Environment.<br />
Proceedings from the 2001 International Sustainable Development<br />
Research Conference, 5-6th April 2001 at University of Manchester, UK.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
21(26)
Bilaga H<br />
Karlsson, M. (2000) Regulatory frameworks for sustainable control of genetically<br />
modified organisms. In: Proceedings from Transitions Towards a<br />
Sustainable Europe. Ecology–Economy–Policy, 3rd Biennial Conference of<br />
the European Society for Ecological Economics, 3-6 May 2000, Vienna.<br />
ÖVRIGA PUBLIKATIONER<br />
Karlsson, M. (2005) Managing Complex Environmental Risks for Sustainable<br />
Development: Policies for Hazardous Chemicals and Genetically Modified<br />
Organisms. Doctoral Thesis. Karlstad University Studies 2005:34. Karlstad:<br />
Karlstad University.<br />
Wikström, F. and Karlsson, M. (2002) Hållbar utveckling i Värmland - Strategier<br />
för lokal och regional hållbar utveckling av energisystem i ett<br />
femtioårsperspektiv. Karlstad University Studies 2002:13. Karlstad:<br />
Karlstad University.<br />
Karlsson, M. and Swahn, J. Societal Goals and Criteria for Final Disposal of Spent<br />
Nuclear Fuel. Draft presented at the conference Managing Radioactive<br />
Waste Problems and Challenges in a Globalizing World, December 15-17<br />
2009, Gothenburg. (manuscript)<br />
Gilek, M., Karlsson, M. Udovyk, O. Improving assessment and management of<br />
hazardous chemicals in the Baltic Sea: towards an ecosystem-based<br />
approach. Draft presented at the conference Coping with uncertainty,<br />
Stockholm, 16-17 November 2009. (manuscript)<br />
Karlsson, M. and Wikström, F. Local climate change mitigation and public policies<br />
– the case of Sweden. Final manuscript presented at the conference<br />
Coping with uncertainty, Stockholm, 16-17 November 2009. (manuscript)<br />
Karlsson, M. and Karlsson, H. Novel nanoparticles in consumer products – risk<br />
management that separate the wheat from the chaff. Draft presented at<br />
the Annual Conference of the European Society for Risk Analysis, June 28-<br />
July 1 2009, Karlstad, Sweden. (manuscript)<br />
Dr. Karlsson has published several hundred popular articles and similar texts in<br />
newspapers and magazines, and has also written a number of educational texts.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
22(26)
Bilaga H<br />
CLAS LINDBERG<br />
PEER-REVIEWED-GRANSKADE ARTIKLAR<br />
The extended baseline perspective -utilising landscape information to analyse and<br />
predict environmental change. A Tanzanian example. in Ambio, Vol. 28. No<br />
5.1999, with P. Msembwa, L. Simonsson-Forsberg,L. Stromqvist & P.<br />
Yanda.<br />
ÖVRIGA PUBLIKATIONER<br />
Vattenbruk -En framtidsbranch for Västervik?" I "Perspektiv på Västervik".<br />
Fältkursrapport. Geografiska Institutionema. Uppsala. 1985.<br />
The Marketing of Agropastoral Production in Babati District, Arusha Region,<br />
Tanzania. IRDC Working Paper 153, Uppsala 1990.<br />
...It is The Tradition of The Area -on placebound conditions of land use. EDSU<br />
Working Paper No. 13. Stockholm University, School of Geography.<br />
Stockholm 1991.<br />
Tillväxtpolteorin och Tredje Världens stadstillväxt. In "Urbana samhällen och<br />
processer". Sid 123-132. Ohman, Jan (red.). Graphic Systems. Stockholm<br />
1992.<br />
History, Society and Local Production Systems. Crucial variables in Modern Soil<br />
Conservation Work. 7th ISCO Conference proceedings. pp. 384- 390.<br />
Sydney: International Soil Conservation Organisation. 1992. With<br />
Christiansson,Carl, Ostberg, Wilhelm and Loiske, Vesa-Matti.<br />
Poverty and Land Degradation. EDSU Working Paper No 22, Stockholm University,<br />
School ofGeography. Stockholm 1993.<br />
Handle with care! -rapid studies and the poor. EDSU Working Paper No 24. With<br />
Loiske, Vesa-Matti, Mung'ong'o, Claude and Ostberg, Wilhelm. Stockholm<br />
University, School of Geography. Stockholm 1994.<br />
Third World Related Research in Uppsala. A survey of researchers, supervisors<br />
and teaching in the field of developmentstudies. 1994. U-Forum Series 7.<br />
Uppsala.<br />
Utafiti wa binadamu na mazingira mikoa ya kati Tanzania Umaskini na uharibifu<br />
wa ardhi Imetolewa na EDSU na IRA, 1994, Stockholm University,<br />
University of Dar es Salaam.<br />
Society and Environment Eroded. A Study on Household Poverty and Natural<br />
Resource Use in Two Tanzanian Villages. Geografiska Regionstudier 29.<br />
Uppsala.1996.<br />
Opinions; Estimates and Facts. An evaluation of the Land Management Baseline<br />
Information Collection, and a discussion on alternative methods for<br />
monitoring of LAMP activities. Orgut Consulting AB. Stockholm, May 1996.<br />
KULTURÅRET 98. En utvärdering av hur Kulturåret 98 emottogs av invånare i<br />
Norrtälje Kommun. 1999. Report to Norrtälje Kommun<br />
Changing local structures for planning and decision making -<br />
some observations from Tanzania. Paper presented at the "Workshop on<br />
Poverty alleviation and regional development in Sri Lanka." Colombo, 8-<br />
9/2 1999.<br />
Afrika leder vägen mot nya former av lokal demokrati. In "Det Nya Samhällets<br />
Geografi". Uppsala 2000 Uppsala Publishing House.<br />
Geografisk Metodologi -finns det en sådan? Paper presented at Kulturgeografiska<br />
institutionens minisymposium, 12th-13th january, Gävle, Sweden. In<br />
"Kulturgeografisk forskning 2000+" Eds. Anders Malmberg & Ho<br />
Malmberg.<br />
Limits to Planning or New Roles for Planners? Paper presented at the "RegionaL<br />
Workshop on Poverty Alleviation and Regional Development in Sri Lanka.<br />
The Experience of the North Central Province. Anuradhapura, Sri Lanka<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
23(26)
Bilaga H<br />
27-28/4,2000. Arranged by the University of Sri Jayawardenepura,<br />
Colombo, Sri Lanka.<br />
The Poor and the Planning, Paper presented at the International Conference on<br />
Evaluation, Good Governance and Development, Colombo 22/6-24/6,<br />
2001. (SLEV A) Sri Lanka Evaluation Association.<br />
Dambulla Dedicated Economic Centre -A new initiative in Food Marketing in Sri<br />
Lanka". With R.M.K.Ratnayake and Y .A.D.S. Wanasinghe. Paper presented<br />
at the International Conference on Communication and Regional<br />
Development, 17-19/9, 2001. Karlstad<br />
Spatial and seasonal variations of labour utilisation in paddy cultivation in the dry<br />
zone of Sri Lanka. A study of selected rural settlements in the North<br />
Central Province." With R.M.K.Ratnayake and Y .A.D.S. Wanasinghe. In<br />
Proceedings of the Third Research Sessions 200 I, Faculty of Graduate<br />
Studies, University of Sri Jayawardenepura, Nugegoda, Sri Lanka.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
24(26)
Bilaga H<br />
KATARZYNA SMOLARZ<br />
PEER-REVIEW-GRANSKADE ARTIKLAR<br />
Smolarz K., Berger A., 2009, ” Long-term toxicity of hexabromocyclododecane<br />
(HBCDD) to the benthic clam Macoma balthica from the Baltic Sea” Aquatic<br />
toxicology, 95:239-47<br />
Smolarz K., Renault T., Wołowicz M., 2006, “Ultrastructural study of neoplastic<br />
cells in Macoma balthica (Bivalvia) from the Gulf of Gdansk (Poland)”,<br />
Journal of Invertebrate Pathology, 92:79-84<br />
Smolarz K., Wołowicz M., 2006, “First record of the occurrence of ”Gill disease” in<br />
Mytilus edulis trossulus from the Gulf of Gdansk, Poland”, Journal of<br />
Invertebrate Pathology, 93:207-209<br />
Smolarz K., Renault T., Soletchnik P., Wołowicz M., 2005, Survey for neoplasia in<br />
M. balthica from the Gulf of Gdansk using flow cytometry. Diseases of<br />
Aquatic Organisms, 66:41-46<br />
Smolarz K., Renault T., Soletchnik P., Wołowicz M., 2005, Neoplasia detection in<br />
Macoma balthica (Bivalvia) from the Gulf of Gdansk (Baltic Sea, Poland) —<br />
comparison of flow cytometry, histology and chromosome analysis.<br />
Diseases of Aquatic Organisms, 65:187-195<br />
Smolarz K., Renault T., Wołowicz M., 2005, “Histology, cytogenetics and<br />
cytofluorymetry in diagnosis of neoplasia in the Baltic clam Macoma<br />
balthica (Bivalvia, L.) from the Gulf of Gdansk (Baltic Sea)”. Caryologia<br />
58(3): 212-219<br />
Wołowicz M., Smolarz K., Sokołowski A., 2005, Neoplasia in estuarine bivalves:<br />
effect of feeding behaviour and pollution in the Gulf of Gdansk (Baltic Sea,<br />
Poland). NATO Science Series IV: Earth and Environmental Sciences, NATO<br />
Special Edition, Dame D. F. and Olenin S. (editors), Springer, 165-182<br />
Smolarz K., Thiriot-Quiévreux C., Wołowicz M., 2005, Recent trends in prevalence<br />
of neoplasia in the Baltic clam Macoma balthica (L.) from the Gulf of<br />
Gdansk (Baltic Sea), Oceanologia, 47(1): 61-74<br />
Wołowicz M., Hummel H., Smolarz K., Fichet D., Radenac G., Thiriot-Quievréux C.,<br />
Namieśnik J., 2004, Abnormal features of M. balthica (Bivalvia) in the<br />
Baltic Sea: alerting symptom of environmental changes? Marine Pollution<br />
Bulletin, 49:17-22<br />
Smolarz K., Thiriot-Quiévreux C., Wołowicz M. 2003, Argyrophilic nucleolar<br />
organizer regions (AgNORs) in interphases and metaphases of normal and<br />
neoplastic gill cells of Macoma balthica (Bivalvia: Tellinidae) from the Gulf<br />
of Gdansk, Baltic Sea, Diseases of Aquatic Organisms, 56:269-274<br />
Tomaszkiewicz M., Smolarz K., Wołowicz M., 2010, Heterogamety in the baltic<br />
glacial relict Saduria entomon (Isopoda, Valvifera), Journal of Crustacean<br />
Biology, after review.<br />
BOKKAPITEL<br />
Smolarz K., Wołowicz M., Patologie a osady: diagnostyka zmian patologicznych u<br />
organizmów morskich, in: Fizyczne, chemiczne i biologiczne badanie<br />
osadów morskich, under redaction: Bolałek J. and Piłkarek-Jankowska H.<br />
Wydawnictwo Uniwersytetu Gdańskiego.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
25(26)
Bilaga H<br />
RAPPORTER<br />
Smolarz K., 2008, Macrozoobenthic comunities of the Puck Bay, Poland, In: The<br />
impact of the sewage system on the ecosystem of the Gulf of Gdansk”,<br />
Editor: Bolałek J., report for the local companies in the Pomeranian<br />
Region, Poland.<br />
Wołowicz M., Smolarz K., 2004, Neoplastic disease in Bivalvia from the Gulf of<br />
Gdańsk (Baltic Sea, Poland), Working Group of Pathology and Diseases of<br />
Marine Organisms (WPGDMO), ICES CM 2004/F:01.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
26(26)
Bilaga I<br />
FÖRTECKNINGAR ÖVER DOKTORSAVHANDLINGAR OCH<br />
LICENTIATAVHANDLINGAR FRAMLAGDA I RELEVANT<br />
FORSKARUTBILDNINGSÄMNE DE SENASTE FEM ÅREN AV DOKTORANDER<br />
ANKNUTNA TILL HÖGSKOLAN<br />
Artursson, V. (2005) Bacterial-fungal interactions highlighted using microbiomics:<br />
potential application for plant growth enhancement. PhD thesis, Department of<br />
Microbiology, Swedish University of Agricultural Sciences.<br />
Souter, P. (2005) Do marine protected areas have an impact on the genetic<br />
diversity and gene flow of Pocillopora damicornis in East Africa? Lic thesis,<br />
Department of Zoology, Stockholm University.<br />
Werme, K. (2005) Characterization of the TBEV RNA dependent RNA polymerase<br />
NS5: the interaction with a human brain cell polarization protein. Lic thesis,<br />
Department of Genetics, Microbiology and Toxicology, Stockholm University.<br />
Hallgren, S. (2006) Neuroestrogen and male reproductive behaviour in the guppy.<br />
Lic thesis, Department of Zoology, Stockholm University.<br />
Jernberg, C. (2006) Use of microbiomics to study human impacts on complex<br />
microbial communities. PhD thesis, Department of Laboratory Medicine,<br />
Karolinska institutet.<br />
Ramula, S. (2006) Population viability analysis of plants: practical<br />
recommendations and applications. PhD thesis, Department of Botany,<br />
Stockholm University.<br />
Prevodnik, A. (2006) The use of protein biomarkers in ecotoxicology: studies of<br />
oxidative and genotoxic stress in the Baltic Sea blue mussel (Mytilus edulis).<br />
Lic thesis, Department of Systems Ecology, Stockholm University.<br />
Edlund, A. (2007) Microbial diversity in Baltic Sea sediments. PhD thesis,<br />
Department of Microbiology, Swedish University of Agricultural Sciences.<br />
Lilja, K. (2007) Regional differences in biomarker responses in Baltic Sea blue<br />
mussels (Mytilus sp.). Lic thesis, Department of Systems Ecology, Stockholm<br />
University.<br />
Maraha, N. (2007) Physiological status of bacteria used for environmental<br />
applications. PhD thesis, Department of Laboratory Medicine, Karolinska<br />
institutet.<br />
Melik, W. (2007) Detection strategies and molecular characterisation of tick-borne<br />
encephalitis virus in Swedish Ixodes ricinus. Lic thesis, Department of<br />
Genetics, Microbiology and Toxicology, Stockholm University.<br />
Prevodnik, A. (2007) The use of protein biomarkers in ecotoxicology: studies of<br />
oxidative and genotoxic stress in the blue mussel (Mytilus edulis). PhD thesis,<br />
Department of Systems Ecology, Stockholm University.<br />
Souter, P. (2007) Causes and consequences of spatial genetic variation in two<br />
species of scleractinian coral in East Africa: levels of genetic differentiation and<br />
intraspecific diversity of Pocillopora damicornis and Platygyna daedalea. PhD<br />
thesis, Department of Zoology, Stockholm University.<br />
Bertrand, Y. (2008) Relationships between nomenclature, phylogenetics and<br />
systematics. PhD thesis, Department of Zoology, Göteborg University.<br />
Boalt, E. (2008) Ecology and evolution of tolerance in two cruciferous species.<br />
PhD thesis, Department of Botany, Stockholm University.<br />
Eriksson, S. (2008) Cross-scale monitoring, landscape trajectories, and feedback<br />
in forest management: examples from southern and middle boreal ecosystems<br />
in Sweden. Lic thesis, Department of Physical Geography and Quaternary<br />
Geology, Stockholm University.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
1(2)
Bilaga I<br />
Forsberg, L. (2008) Genetic aspects of sexual selection and mate choice in<br />
salmonids. PhD thesis, Department of Ecology and Evolution, Uppsala<br />
University.<br />
Hårdeman, F. (2008) Exploring the metagenome of the Baltic Sea sediment. PhD<br />
thesis, Department of Laboratory Medicine, Karolinska institutet.<br />
Kolseth, A.-K. (2008) Evolutionary processes and spatial genetic variation in<br />
Euphrasia stricta on the Baltic Island of Gotland. PhD thesis, Department of<br />
Plant Ecology, Uppsala University.<br />
Thorsson, M. (2008) Role of organic matter on the fate of contaminants in the<br />
Baltic Sea benthic ecosystems. Lic thesis, Department of Systems Ecology,<br />
Stockholm University.<br />
Hallgren, S. (2009) Brain aromatase in the guppy, Poecilia reticulata: distribution,<br />
control and role in behaviour. PhD thesis, Department of Zoology, Stockholm<br />
University.<br />
Schenk, L. (2009) Managing chemical risk through occupational exposure limits.<br />
Lic thesis, Division of Philosophy, Royal Institute of Technology.<br />
Kateka, A. (2010) Co-management challenges in the Lake Victoria fisheries: a<br />
context approach. PhD thesis, Department of human geography, Stockholm<br />
University.<br />
Miljövetenskapliga studier<br />
2(2)