LERUMS-OCH-GÖTEBORGSREGIONENS-UTVECKLING-
LERUMS-OCH-GÖTEBORGSREGIONENS-UTVECKLING-
LERUMS-OCH-GÖTEBORGSREGIONENS-UTVECKLING-
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
fattning än någon visste om. Det innebar, uttryckt i fysiska en-<br />
ett strukturellt underskott, både av bostäder och verksamheter.<br />
kommunicera varför utbyggnaden sker till kommuninvånarna,<br />
Från exemplet Sundbyberg är det dock lätt att se kraften i<br />
heter, att uppskattningsvis 1 500-2 000 lägenheter/villor inte<br />
I allra högst grad gällde dock det för kommunens centrum-<br />
så att förändringen inte möter alltför stora hinder. Därefter är<br />
en sådan utveckling, och precis som i de amerikanska fallen<br />
hade byggts, vilket i sin tur att betydde att den kvarvarande<br />
delar, eftersom expansionen under 1960- och 70-talen främst<br />
en relativ snabbhet central i processen, inte bara därför att<br />
har också värdeökningarna på central bebyggelse varit stark<br />
befolkningen hade åldrats mer än man förutsett vilket hade ko-<br />
varit inriktad på ett utspritt villabyggande. Svagheten märktes<br />
kommunen konkurrerar med andra aktörer om de tillgängliga<br />
i stockholmskommunen. I grunden förklarar det också hur<br />
stnadsmässiga effekter som gjorde relativt snabba förändringar<br />
dessutom med blotta ögat för den som besökte Lerums, Gråbos<br />
investeringarna. Som vi kommer att se i det här avsnittet finns<br />
samspelet mellan centrum och periferi ser ut: när bostadspris-<br />
nödvändiga.<br />
och Flodas centrum, och det är fortfarande lika enkelt att se<br />
det även andra risker med ett alltför långsamt agerande.<br />
erna i centrum (i Göteborg främst Linne och Vasastan) nått<br />
Den samhälleliga strukturomvandlingen (det som Marx en<br />
att situationen är på väg att försvåras på grund av Partilles allt<br />
Den strukturomvandling som framförallt Lerums och<br />
ett tillräckligt högt läge kan yngre hushåll som etablerar sig på<br />
gång kallade produktivkrafternas utveckling) hade också an-<br />
snabbare utbyggnad. Den beskrivna utvecklingen gäller därför<br />
Flodas centrala delar stod inför representerade till att börja<br />
bostadsmarknaden inte längre köpa där. Sekundära centrum<br />
dra effekter på en kommun som hamnat bredvid den allmänna<br />
självklart också för de närmaste åren fram till 2025.<br />
med en mycket stor möjlighet. Att sätta det som pågår i ett<br />
som Sundbyberg och Lerum som ändå kan uppvisa både stads-<br />
tillväxten. Det innebar att handeln efterhand blev underdimensionerad,<br />
och äldre verksamheter befinner sig dessutom<br />
i ständigt förändringstryck där de i normalfallet efterhand<br />
krymps eller flyttas till andra platser. Framförallt har utrymmeskrävande<br />
industriverksamheter rört sig ut från centrumlägen<br />
ända sedan 1930-talet.<br />
Det betyder att alltfler centrala utrymmen på grund av den<br />
normala strukturomvandlingen lämnas tomma eller utnyttjas i<br />
allt mindre grad. Exempel på det i Lerum var Televerkstomten,<br />
där ny teknik gjorde att det krävdes mindre utrymme och Konsumtomten,<br />
där den gamla handelsdominanten några år in på<br />
1990-talet inte ansåg sig ha möjligheter att driva verksamheten<br />
vidare. Något senare frigjordes också den tomt som sedermera<br />
fått namnet Triangeltomten. Den planerade anslutningen av<br />
kommunens avloppssystem till Ryaverket i Göteborg skulle<br />
också inom kort frigöra det gamla reningsverket i Aspedalen,<br />
vilket möjliggjorde en betydande expansion av centrum.<br />
Den långsamma tillväxten och strukturomvandlingen innebar<br />
därför att kommunen som helhet hade hamnat i ett läge med<br />
tod och tad: problem<br />
och möjligheter<br />
Det är förhållandevis enkelt att se vilka problem men också möjligheter<br />
som skapas om man gör ett försök att röra sig från en<br />
ytterst långsam till en betydligt snabbare samhällsutbyggnad.<br />
För det första behövs det i ett sådant läge ny kompetens i organisationen,<br />
vilket kan tillföra kunskap om alla de svårigheter<br />
som dagens plan- och bygglag kan innebära. För en centrumbildning<br />
som Lerum som ligger inklämd mellan ett känsligt<br />
vattendrag och två potentiellt ytterst bullriga transportslag var<br />
problemen tydliga redan från början. Det faktum att kollektivtrafiken<br />
stod inför en utbyggnad med större kapacitet och<br />
behov av nytt resecentrum var också tidigt känt.<br />
Dessutom behöver man hitta strategiska partners (främst<br />
fastighetsägare) som är villiga att delta i utveckling av ett eller<br />
annat skäl. Det gör identifikationen av kommunens starka<br />
punkter central i arbetet. Till detta kommer att man behöver<br />
större perspektiv är inte minst intressant därför att de så väl<br />
stämmer överens mot en internationell trend mot förtätning<br />
i tidigare extremt bilberoende förstäder. Runt om i Förenta<br />
Staterna och Västeuropa har många äldre förorter fått ett nytt<br />
liv sedan 1990-talet. I motsats till 1950- och 60-talens motorvägsorienterade<br />
tillväxt är de sista decenniernas tillväxt koncentrerad<br />
mot de gamla järnvägsförbindelserna, som fått en<br />
ny betydelse när tätare och snabbare tåg introducerats. I bästa<br />
fall har de gamla centrumen dessutom fått tillgång till andra<br />
förbättrade kollektivtrafikmöjligheter, vilket gjort mer hållbara<br />
pendlingsmönster möjliga. I Sverige är Sundbybergs oerhört<br />
starka och centrumorienterade tillväxt sedan millennieskiftet<br />
ett bra exempel på tendensen, som getts namnet Traffic Oriented<br />
Development (TOD i motsats till det gamla motorvägsorienterade<br />
Traffic Adjacent Development (TAD).<br />
Tveklöst kan man säga att hela utvecklingen av Lerums<br />
Centrum från Dergården, via Torpskolans parkering och sedan<br />
bort till Aspenäs är ett ovanligt kraftfullt exempel på denna<br />
TOD-tendens, vilket sällan diskuterats på ett systematiskt sätt.<br />
mässiga fördelar, vattennära lägen och goda kollektivtrafikförbindelser<br />
kan då bli fullt acceptabla alternativ.<br />
lerums centrum - planer<br />
utan detaljplaner<br />
I Lerum har dock utvecklingen blivit en annan än i den snabbväxande<br />
huvudstadskommunen. Från det att de första mer<br />
konkreta planerna presenterades körde planerna omedelbart<br />
fast i olika hinder. Med tanke på den symboliska betydelse den<br />
avbrutna centrumutvecklingen 1973-1976 fick var det knappast<br />
förvånande. Här behövdes det med andra ord inte skapa<br />
en ny opinion som vände sig mot nya höghus och järnvägsoch<br />
vägförbindelser – ända sedan den avgörande debatten<br />
som ledde fram till Generalplan 75 var den fast etablerad och<br />
dominerande i kommunen.<br />
När den första idéskissen till det nya centrumet presenterades<br />
vintern 2005 framhöll GPs reporter hur radikalt brottet<br />
mot de senaste tre decennierna var. ”Det mest kontroversiella<br />
60 61