LERUMS-OCH-GÖTEBORGSREGIONENS-UTVECKLING-
LERUMS-OCH-GÖTEBORGSREGIONENS-UTVECKLING-
LERUMS-OCH-GÖTEBORGSREGIONENS-UTVECKLING-
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Figur 5. Utveckling av medianinkomst i 1990-2010 i Göteborgsregionen.<br />
Garreau betonar också ytterligare ett drag i de expansiva<br />
kanternas struktur: allra helst skall det även finnas en orientering<br />
mot nybyggda flygplatser. Här hade Åbro-Sisjön via E6<br />
och Rv40 relativt goda och snabba förbindelser, även om de<br />
knappast kan beskrivas som idealiska. Å andra sidan öppnade<br />
det till sist också möjligheter till expansion i Göteborgsregionens<br />
östra del.<br />
mölnlycke, öjersjö, partille:<br />
den andra kanten<br />
För länge var det av avgörande betydelse för Lerum-Partille att<br />
regionens första Edge skapades i sydväst snarare än i öst. Det<br />
betydde att de nya arbetstillfällena under en lång tid skapades<br />
någon annanstans, både inom kontor och handel. Trycket mot<br />
väster reflekteras inte minst i de siffror som presenteras i figur<br />
5 över skattekraften i regionen.<br />
Den svagare utvecklingen i den östra delen av Göteborgsregionen<br />
blev alltmer uppenbar i början av 1990-talet och i en<br />
utvecklingskedja som kulminerade 2005-2007 skulle det leda<br />
fram till dagens mycket levande stadsbyggnadsdebatt i Lerum.<br />
Man kan tveklöst säga att hela utvecklingen skedde utan att<br />
kommunen egentligen hade någon aning om vad som pågick<br />
fram till dess, och att det som följt därefter har varit serier av<br />
reaktiva händelser, utan egentligt sammanhang.<br />
När Sisjöområdets utveckling till sist både mognade och legaliserades<br />
var det som sagt lika uppenbart var de stora hålen<br />
i utvecklingen fanns. Tillväxten mot öster hade fram till mitten<br />
av 1970-talet dominerats av bostads- och industribyggande<br />
efter motorvägen, men handeln och kontorsutvecklingen<br />
släpade långt efter. Det var den ”modernare” delen av efterkrigstidens<br />
ekonomi som behövde utvecklas här.<br />
Den utveckling som intensifierades från och med 1970-talets<br />
gynnade som sagt systematiskt de delar av regionen som<br />
förmådde omorientera sig mot den nya snabbväxande Åbro-<br />
Sisjö-Edgen. Det som skapat ytterligare möjligheter och kompletterat<br />
utvecklingen har varit Landvetters betydelse och den<br />
fortsatta utbyggnaden av motorvägen mot Borås. Därför passar<br />
även de sista decenniernas utveckling extremt väl in i Garreaus<br />
schema. Förloppet är dessutom redan nu på god väg att göra regionen<br />
minst två-kärnig på ett helt spontant och oplanerat sätt.<br />
För Lerums och Partilles del har det här inneburit att tillväxtmöjligheterna<br />
i hög grad avgjorts av möjligheten att haka på<br />
och integreras i den nya Rv40 expansionen. I sammanhanget<br />
är det svårt att inte gång efter annan slås av oförmågan att utveckla<br />
en tvärförbindelse mellan Lerum och Landvetter och i<br />
det perspektiv som nu kommer att presenteras blir utvecklingen<br />
av Jerikomotet mer väsentlig än någonsin. Projektet har ju<br />
drivits under flera decennier av kommunen, och i den fördelningsmentalitet<br />
som blivit förhärskande i regionen är det av yttersta<br />
vikt att kraften i arbetet för att skapa resurser för det som<br />
kanske är regionens allra mest logiska vägbygge prioriteras.<br />
Två komponenter framstår som allra väsentligast i den utveckling<br />
som hittills egentligen bara ”drabbat” Lerum (för att<br />
låna den terminologi som brukar användas i kommunen när<br />
nya byggen planeras och startas). Händelseskedet startade<br />
26 27