LERUMS-OCH-GÖTEBORGSREGIONENS-UTVECKLING-
LERUMS-OCH-GÖTEBORGSREGIONENS-UTVECKLING-
LERUMS-OCH-GÖTEBORGSREGIONENS-UTVECKLING-
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Vi ser från figur 2 hur stark tillväxten var. Ingen del av<br />
Göteborgsregionen växte lika snabbt. Ser man till exempel till<br />
Kungsbacka som i ett senare skede kom att passera Lerum (och<br />
som idag befinner sig i en mycket bättre position) växte hallandskommunen<br />
betydligt långsammare under tiden fram till<br />
1973.<br />
Sett till hela regionen framstår de båda östra kommunernas<br />
extremt starka situation ännu tydligare. Under den här perioden<br />
var de hela regionens absolut snabbast växande. Förskjutningen<br />
i tyngdpunkten i regionens tillväxt mot Kungsbacka-Mölnlycke<br />
kom i ett senare skede. Den enorma tillväxten och<br />
den starka inbromsning som sedan skedde är nyckelfaktorer<br />
för att förstå dagens situation.<br />
Förklaringen ligger både i kommunikationerna och i den<br />
industriella utveckling som skapade Göteborgs starka intresse<br />
för sina norra och östra grannkommuner. Dåvarande E3:an<br />
byggdes ut till motorväg till Lerum och Floda redan i början<br />
av 1960-talet, och det placerade dessa orter i ett perfekt läge för<br />
att expandera med hjälp av villabyggande. Ett betydande antal<br />
mycket stora arbetsgivare som SKF, de stora textilföretagen och<br />
Turitz låg i rätt riktning för inpendling från de östra förorterna,<br />
där de bostäder som 30-åringarna inte kunde hitta i Göteborg<br />
fanns.<br />
Men det betydde också att tillväxten var mycket starkt<br />
knuten till huvudortens. Pendlare har alltid varit en huvudgrupp<br />
i befolkningen och något eget starkt näringsliv etablerades<br />
aldrig.<br />
göteborgs kris<br />
För Göteborgs del var situationen i längden ohållbar. De första<br />
motorvägarna och bilismen fick utflyttningen till villorna<br />
att accelerera i mitten av 1960-talet, och nu inleddes stadens<br />
största offensiva satsning någonsin. Till yttermera visso har<br />
den präglat hela regionen sedan dess.<br />
Det är väsentligt i sammanhanget att inse att Angereds utbyggnad<br />
inleddes från en svaghets- snarare än en styrkeposition.<br />
Det gällde nu att bygga de moderna 3- och 4-rumslägenheter<br />
som det antogs att den flyttande unga medelklassen ville<br />
ha. Med början i Hjällbo öppnades det nya expansionsområdet<br />
upp, och precis som när Frölunda inkorporerats två decennier<br />
senare fick staden nu en ny front där befolkningen kunde växa.<br />
I resten av staden föll den däremot vidare.<br />
Det har egentligen aldrig fullt ut klargjorts vad som sedan<br />
hände under de kritiska åren 1969-1972, som avslutades med<br />
att det svenska bostadsbyggandet mer eller mindre fullständigt<br />
ändrade karaktär – och det i kanske högre grad i Göteborg än<br />
någon annanstans. Det vi vet är att landets allmännyttiga bostadsbolag<br />
under 60-talets allra sista år plötsligt började konfronteras<br />
med ett fenomen de aldrig tidigare stött på mer än<br />
under kortare perioder: nämligen stabilt ökade reserver av<br />
tomma lägenheter. Situationen gällde också för HSB och Riksbyggen,<br />
som var den tidens helt dominerande bostadsrättsföretag.<br />
Det som däremot fanns var en exceptionellt expansiv villamarknad.<br />
Som vi sett hade den växt redan under 60-talet,<br />
16