2008:18 Konstruktion av avfallstaxa - Avfall Sverige
2008:18 Konstruktion av avfallstaxa - Avfall Sverige
2008:18 Konstruktion av avfallstaxa - Avfall Sverige
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
För kommuner som tillämpar val <strong>av</strong> kärlstorlek och hämtfrekvens är det viktigt att välja kategorier så<br />
att abonnenterna får ett verkligt val och ett incitament att minska mängderna säck- och kärl<strong>av</strong>fall.<br />
Detta måste alltid vägas mot vad som är administrativt hanterbart och inte minst praktiskt/ekonomiskt<br />
för insamlingssystemet. Det är inte att rekommendera att arbeta med för många<br />
kategorier. En annan aspekt som minskar den miljöstyrande effekten med denna typ <strong>av</strong> rörlig <strong>av</strong>gift är<br />
att när kunden valt sitt abonnemang så finns inget löpande incitament att minska mängderna ytterligare.<br />
För behovshämtning och vikttaxa däremot kan kunden varje vecka sägas ha ett incitament att minska<br />
mängderna och därmed minska antalet registrerade tömningar respektive mängd <strong>av</strong>fall i kärlet. Här<br />
finns just ett löpande incitament.<br />
Olika hämt<strong>av</strong>gifters effekt som styrmedel har inte analyserats eller undersökts. Erfarenheterna <strong>av</strong> att<br />
kombinera styrmedel för källsortering <strong>av</strong> mat<strong>av</strong>fall och <strong>av</strong>fallsminimering varierar och beror bland<br />
annat på hur taxan utformats. Att kombinera källsortering <strong>av</strong> mat<strong>av</strong>fall med val <strong>av</strong> hämtfrekvens och<br />
kärlstorlek tillämpas i många kommuner och innebär i sig inga komplikationer.<br />
Erfarenheterna <strong>av</strong> att kombinera källsortering <strong>av</strong> mat<strong>av</strong>fall med vikttaxa är olika i olika kommuner, se<br />
exempel från Bjuv och Gotland nedan.<br />
Exempel: Källsortering <strong>av</strong> mat<strong>av</strong>fall och vikttaxa i Bjuvs kommun<br />
I Bjuvs kommun i Skåne hade man tidigare såväl utsortering <strong>av</strong> mat<strong>av</strong>fall som vikttaxa. Abonnenterna hade<br />
separata kärl för mat<strong>av</strong>fall och rest<strong>av</strong>fall vilka båda vägdes och fakturerades efter vikt. Mat<strong>av</strong>fallet hade en lägre<br />
<strong>av</strong>gift per kilo. När detta system infördes uppstod vissa problem:<br />
En del <strong>av</strong> det <strong>av</strong>fall som skulle ha hamnat bland rest<strong>av</strong>fallet hamnade bland mat<strong>av</strong>fallet. Detta innebar förutom<br />
att några betalade alltför låg <strong>av</strong>gift att det utsorterade mat<strong>av</strong>fallets kvalité försämrades <strong>av</strong> felsorterat <strong>av</strong>fall. Att<br />
mängden insamlat rest<strong>av</strong>fall var lägre än det borde vara märks även på statistiken över insamlat <strong>av</strong>fall: under<br />
2004-2005 samlades omkring 90 kg rest<strong>av</strong>fall in per invånare i Bjuv. I Åstorps kommun, som hade liknade insamlingssystem<br />
men utan vikttaxa och i övrigt liknande förhållanden, samlades det in dubbelt så mycket rest<strong>av</strong>fall<br />
per invånare. Samtidigt lämnade invånarna i Åstorp in mer producentansvars<strong>av</strong>fall och annat återvinningsbart<br />
<strong>av</strong>fall under samma tid. Denna skillnad i mängd rest<strong>av</strong>fall per person kan knappast förklaras <strong>av</strong> naturliga<br />
skillnader i <strong>av</strong>fallsmängden och man får anta att en del rest<strong>av</strong>fall hamnade bland mat<strong>av</strong>fallet. Detta bekräftades<br />
även vid stickprovskontroller.<br />
Den andra effekten i Bjuv var att de <strong>av</strong>fallsmängder man räknat med att samla in och som låg till grund för nivåerna<br />
på de viktbaserade <strong>av</strong>gifterna blev betydligt lägre och det uppstod ett underskott. När taxan reviderades<br />
höjdes därför <strong>av</strong>giftsnivåerna och skillnaden mellan de viktbaserade <strong>av</strong>gifterna för rest- respektive mat<strong>av</strong>fall<br />
minskade. Det var fortfarande dubbelt så hög viktbaserad <strong>av</strong>gift för rest<strong>av</strong>fall. Dock kvarstod problemen med<br />
felsortering och vikttaxan överg<strong>av</strong>s, delvis på grund <strong>av</strong> de problem man haft men även för att kunna samordna<br />
insamling med andra kommuner som inte tillämpade vikttaxa.<br />
Det finns kommuner med liknande system. Motivet till att differentiera vikt<strong>av</strong>gifterna på detta sätt är<br />
att man vill skapa en drivkraft för hushållen att verkligen lägga mat<strong>av</strong>fallet i <strong>av</strong>sett kärl och inte bara<br />
slänga allt i rest<strong>av</strong>fallskärlet. Kommunen vill undvika situation nummer två som illustreras i figur 4.1<br />
ovan. Istället finns en risk att man får den omvända situationen, det vill säga att vissa hushåll lägger<br />
sitt rest<strong>av</strong>fall bland mat<strong>av</strong>fallet. Denna risk finns även när hämtningen <strong>av</strong> mat<strong>av</strong>fall är billig eller gratis<br />
och rest<strong>av</strong>fallsinsamlingen har ett löpande incitament som behovs- eller vikttaxa.<br />
26