Energiplan för Skellefteå kommun
Energiplan för Skellefteå kommun
Energiplan för Skellefteå kommun
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Energiplan</strong> <strong>för</strong><br />
<strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong><br />
kortversion<br />
Ett <strong>för</strong>slag till energiplan <strong>för</strong> <strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong><br />
som har upprättats av <strong>Skellefteå</strong> Kraft i samverkan<br />
med <strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong>s styr- och referensgrupp.
–––– <strong>Energiplan</strong> <strong>för</strong> <strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong> ––––<br />
Var<strong>för</strong> energiplan?<br />
Enligt lagen om <strong>kommun</strong>al energiplanering skall det i varje <strong>kommun</strong> ”finnas en<br />
aktuell plan <strong>för</strong> till<strong>för</strong>sel, distribution och användning av energi”.<br />
Förslaget har avfattats med beaktande av riktlinjer <strong>för</strong> det internationella<br />
samarbetet, som syftar till att begränsa de globala miljöproblemen och sträva efter<br />
en hållbar utveckling, samt med stöd av regeringens proposition 1996/1997:84<br />
”En uthållig energi<strong>för</strong>sörjning”.<br />
”Beslutet att ta fram en ny energiplan antogs av KF 2001-12-18, § 289 ”<br />
Kommunen skall aktivt verka <strong>för</strong>:<br />
• En säker och effektiv energi<strong>för</strong>sörjning till konkurrenskraftiga villkor.<br />
• En ökad hushållning med energi.<br />
• en övergång till energisystem som fungerar väl i samband med naturligt<br />
<strong>för</strong>ekommande kretslopp och som baseras på <strong>för</strong>nyelsebara energikällor.<br />
• att användning av lokala energilösningar underlättas, t ex energi ur vatten,<br />
skogsprodukter, spillvärme, avfall och vind.<br />
• att <strong>kommun</strong>ens långsiktiga behov av beredskap och handlingsfrihet inom<br />
energiområdet säkerställs.<br />
Läsanvisning<br />
Den fullständiga energiplanen är uppbyggd av 5 delar:<br />
Popversionen – En kortfattad och lättläst variant på huvuddokumentet som du nu<br />
håller i din hand.<br />
Huvuddokumentet - Är en mera ut<strong>för</strong>lig och längre variant av dokumentet<br />
Åtgärdskatalog – Åtgärder som skall genom<strong>för</strong>as under innevarande år.<br />
Antingen plockade från <strong>för</strong>slag i huvuddokumentet eller nya idéer. Hanteras som<br />
en del i <strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong>s ordinarie budgetarbete.<br />
Verktygslåda – innehåller metoder <strong>för</strong> att göra bl a livscykelkostnadsanalyser,<br />
miljökonsekvensbeskrivningar och miljövärderingar samt en sammanställning av<br />
länkar till informativa hemsidor om energi och miljö.<br />
Inventering och faktasamling – Inventering av energiläget i <strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong><br />
2001. Faktasamlingen innehåller bl a studiematerial <strong>för</strong> skolor och hushåll.<br />
2 ––––
–––– <strong>Energiplan</strong> <strong>för</strong> <strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong> ––––<br />
Så här skulle framtiden kunna se ut.<br />
<strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong> är gynnat genom sin lokala energiproduktion som ger goda<br />
exportinkomster.<br />
Bilarna drivs på en kombination av lokalproducerad etanol ur biobränsle, biogas<br />
ur komposterbara fraktioner och el producerad av vatten- biobränsle och andra<br />
alternativa energikällor från det lokala kraftbolaget. Centrala stan är i princip bilfri<br />
och det har blivit populärt att flanera längs gatorna. Goda parkeringsmöjligheter<br />
finns i utkanten av centrum. Det finns även gratisparkering med en så kallade p-<br />
skiva. Något som fått konsumenterna att stressa mindre. Ett rikt gatuliv har<br />
utvecklats.<br />
Oljeoberoende<br />
<strong>Skellefteå</strong> Kraft AB som fortfarande är <strong>kommun</strong>ägt satsade tidigt på att ersätta<br />
den olja som vi importerar. Genom oljeoberoendet har också bytesbalansen blivit<br />
positiv <strong>för</strong> <strong>kommun</strong>en. De senaste resultaten visar att vad gäller fossila bränslen<br />
har <strong>för</strong>brukningen minskat med 90% sedan 1990. Storskalig produktion av bland<br />
annat etanol har gett <strong>Skellefteå</strong> status som energiexportör. Råvaran hämtas ur den<br />
välskötta skogen i Västerbotten. Idag importeras bara små mängder olja <strong>för</strong> att<br />
tillgodose behovet inom tillverkningsindustrin. Fossila bränslen används över<br />
huvud taget inte till uppvärmning. Majoriteten av fastigheterna är anslutna till ett<br />
väl utbyggt fjärrvärmenät vars värmeverk eldas med återvunna material och<br />
skogsbränslen.<br />
Miljöcenter<br />
Eftersom de stora bensinbolagen har vidgat sin affärside´ och slutat satsa på<br />
fossila bränslen har den alternativa produktionen av energi i <strong>Skellefteå</strong> fått ett<br />
uppsving. För att samla alla intressanta erfarenheter som görs i <strong>Skellefteå</strong> med<br />
omnejd har ett kunskapscentrum bildats där fakta finns att hämta och där även nya<br />
rön på miljöområdet publiceras regelbundet. Numera klarar <strong>Skellefteå</strong> alla<br />
miljökvalitetsnormer <strong>för</strong> uteluften. Både i centrala stan och ute i de mindre<br />
tätorterna.<br />
Känt namn<br />
Samarbetet mellan Universiteten i Umeå och Luleå och högskolan i <strong>Skellefteå</strong> har<br />
resulterat i fler högre utbildningar, som lockat studerande från hela världen till<br />
<strong>Skellefteå</strong> som blivit ett mångkulturellt centrum <strong>för</strong> musik- och kultur. <strong>Skellefteå</strong><br />
är en färgstark, kontrastrik stad som inspirerar och ger drivkraft åt <strong>för</strong>etagare och<br />
uppfinnare. Fördelen är att i Norrland finns den kreativa frihet som saknas på så<br />
många andra håll i världen.<br />
3 ––––
–––– <strong>Energiplan</strong> <strong>för</strong> <strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong> ––––<br />
Energivision <strong>för</strong> <strong>Skellefteå</strong> år 2025<br />
• <strong>Skellefteå</strong> ska vara ledande inom alternativa energislag där vi har<br />
goda lokala <strong>för</strong>utsättningar. <strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong> skall ligga i<br />
frontlinjen vad gäller nya processer inom <strong>för</strong>ädling av bioråvara.<br />
• <strong>Skellefteå</strong> är en fossilfri <strong>kommun</strong>. Olja kol och naturgas används<br />
inte <strong>för</strong> uppvärmning. Anläggningar <strong>för</strong> produktion av etanol och<br />
biogas eller annat alternativ tillgodoser behovet av drivmedel <strong>för</strong><br />
transporter.<br />
• <strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong>s goda <strong>för</strong>utsättningar har med<strong>för</strong>t att<br />
<strong>kommun</strong>en producerar mer energi än vad den använder och den<br />
energi som produceras i <strong>kommun</strong>en är miljövänlig.<br />
• Modern energiteknik används och utvecklas på ett sätt som gör att<br />
<strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong> väl följer med i utvecklingen. Universiteten i<br />
<strong>Skellefteå</strong> är kunskapscenter inom energi.<br />
• Förekomst av spillvärme och överskottsvärme ska undersökas och<br />
där ekonomin så tillåter ska energin tillvaratas.<br />
• För energi som används inom <strong>kommun</strong>en, men produceras på<br />
annat håll, gäller samma krav på hänsyn till miljö och människor<br />
som <strong>för</strong> energiproduktionen inom <strong>kommun</strong>en.<br />
• De energiproduktionsmetoder som används orsakar inte utsläpp<br />
eller påverkan på luft, vatten och mark som överskrider vad<br />
naturen långsiktigt tål. Inte heller skadar de människors hälsa, den<br />
biologiska mångfalden eller rubbar naturens ekologiska balans.<br />
4 ––––
–––– <strong>Energiplan</strong> <strong>för</strong> <strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong> ––––<br />
<strong>Energiplan</strong>ens syfte<br />
En aktiv energiplanering är nödvändig <strong>för</strong> att kunna styra mot en hållbar<br />
utveckling.<br />
Övergången till <strong>för</strong>nyelsebara energikällor och en <strong>för</strong>bättrade effektivitet vid<br />
produktion, över<strong>för</strong>ing och användning av energi är av strategiskt natur.<br />
Genom energiplanering är det möjligt att synliggöra energiflödena inom<br />
<strong>kommun</strong>en. Planen är således ett viktigt underlag i den översiktliga planeringen.<br />
<strong>Energiplan</strong>en har två huvudsyften:<br />
• Spara energi<br />
• Övergång till <strong>för</strong>nyelsebar energi<br />
Energi mål till år 2010<br />
<strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong> ska vara ett <strong>för</strong>edöme och genom<strong>för</strong>a åtgärder i de egna<br />
fastigheterna, den egna verksamheten och de egna bolagen som medger att<br />
visionerna uppfylls. Energimålen skall fungera som en brygga mellan visionen<br />
och verkligheten.<br />
Målen skall vara genom<strong>för</strong>da till utgången av år 2010.<br />
Skellefteborna har goda kunskaper inom området energioch<br />
miljö.<br />
Kommunledningskontoret<br />
• Mål 1. Allmänheten och <strong>kommun</strong>ens personal skall vara väl utbildade<br />
och engagerade i energi- och miljöfrågor. (2008)<br />
5 ––––
–––– <strong>Energiplan</strong> <strong>för</strong> <strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong> ––––<br />
Kommunen ska genom sin verksamhet bidra till att<br />
främja miljö- och energieffektiva alternativ.<br />
Kommunledningskontoret<br />
• Mål 2. Klara samordning av energimålen. 2005.<br />
• Mål 3 Årliga energiåtgärder tas fram in<strong>för</strong> <strong>kommun</strong>ens ordinarie<br />
budgetarbete. 2005.<br />
• Mål 4. Berörda <strong>kommun</strong>ala nämnder och bolag skall årligen redovisa<br />
kvantifierade mätbara energimål inom angivna huvudmål i<br />
budget/verksamhetsberättelse. 2005 och löpande.<br />
• Mål 5. Kommunens anskaffning av varor och tjänster ska präglas av ett<br />
hållbart samhällstänkande. 2005.<br />
Fastighetskontoret<br />
• Mål 6 Utbildad engagerad personal. 2005 och löpande.<br />
• Mål 7 Mätbara energimål gällande <strong>kommun</strong>ens fastigheter. 2005 och<br />
löpande.<br />
Bygg- och miljökontoret<br />
• Mål 8 Energirådgivning skall erbjudas till <strong>kommun</strong>ens innevånare. 2005<br />
och löpande.<br />
• Mål 9 Tillkommande bebyggelse skall ha ett miljöanpassat energisystem.<br />
2005 och löpande.<br />
• Mål 10 Befintlig bebyggelse ska fortlöpande analyseras utifrån nuvarande<br />
uppvärmningssystem. 2005 och löpande.<br />
• Mål 11 Att i samband med upprättande av <strong>för</strong>djupade översiktsplaner<br />
göra en ”uppvärmningsplan” <strong>för</strong> att klarlägga framtida<br />
uppvärmningssätt och behov. 2005 och löpande.<br />
Tekniska kontoret<br />
• Mål 12 Energi skall sparas med materialåtervinning avfall skall i<br />
möjligaste mån användas som energikälla. 2005 och löpande.<br />
<strong>Skellefteå</strong>s näringsliv ska i sin verksamhet vara miljö- och<br />
energieffektivare än jäm<strong>för</strong>bara <strong>för</strong>etag i världen<br />
Kommunledningskontoret<br />
• Mål 13. Industrierna i <strong>Skellefteå</strong> har energimål.<br />
Ska vara uppnått 2008..<br />
6 ––––
–––– <strong>Energiplan</strong> <strong>för</strong> <strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong> ––––<br />
Utsläpp och andra miljöeffekter från trafik och<br />
värmeproduktion i <strong>Skellefteå</strong> ska minska från och med<br />
2005. Specifikt skall koldioxidutsläppet år 2010 per capita<br />
ha minskat med 8 % i <strong>för</strong>hållande till 1990 års värden.<br />
Bygg- och miljökontoret<br />
• Mål 14. Ingen ska besväras av luftutsläpp från värmeproduktion. 2005<br />
och löpande.<br />
Kommunledningskontoret<br />
• Mål 15. För att minska den totala energianvändningen ska effektivare<br />
transportlösningar inom <strong>kommun</strong>en eftersträvas. 2005 och löpande.<br />
• Mål 16. <strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong>s Rese- och transportpolicy ska syfta till att<br />
uppnå energieffektiviseringar. 2005 och löpande.<br />
7 ––––
–––– <strong>Energiplan</strong> <strong>för</strong> <strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong> ––––<br />
Uppföljning<br />
Arbetet med att ta fram och <strong>för</strong>ankra en energiplan i <strong>kommun</strong>en är en kontinuerlig<br />
process och inte som tidigare, ett traditionellt begränsat projekt. Denna process<br />
behöver löpande rapporteringar, kontrollstationer och <strong>för</strong>bättringar. Den måste<br />
där<strong>för</strong> ingå som en del av det politiska arbetet i <strong>kommun</strong>en.<br />
Åtgärdskatalog<br />
Åtgärder som syftar till att uppnå energimålen hanteras separat som en del i den<br />
ordinarie budgetprocessen.<br />
Kommunstyrelsen är ansvarig <strong>för</strong> att målen följs upp och att ansvaret <strong>för</strong><br />
respektive mål/åtgärd delegeras så att utvalda mål genomarbetas till år 2008.<br />
Energibokslut<br />
Vartannat år ska ett energibokslut tas fram, där läget med energiplanens etappmål<br />
och åtgärder visas.<br />
Kommunstyrelsen ansvarar <strong>för</strong> att energi boksluten tas fram.<br />
Energibokslutet samordnas med det miljöbokslut som ska tas fram vartannat år.<br />
Samordning<br />
För att målarbetet ska kunna planeras och utvärderas krävs samordning via en<br />
tjänstemannagrupp med <strong>för</strong>eträdare <strong>för</strong> olika verksamheter.<br />
Kommunledningskontoret, Bygg- och miljökontoret, Fastighetskontoret, Tekniska<br />
kontoret och <strong>Skellefteå</strong> Kraft AB ska vara representerade i arbetsgruppen <strong>för</strong><br />
energiplanering (energigrupp)<br />
Energigruppen ska:<br />
• Årligen revidera energiplanens åtgärds katalog<br />
• Sprida information om energiplanen till allmänhet, <strong>för</strong>eningar, fastighetsägare,<br />
<strong>för</strong>etag och verka <strong>för</strong> att energiplanens intentioner följs upp i <strong>kommun</strong>ens<br />
utåtriktade verksamhet.<br />
• Vara en resurs i framtagandet av energiboksluten vartannat år.<br />
8 ––––
–––– <strong>Energiplan</strong> <strong>för</strong> <strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong> ––––<br />
Vad är energi?<br />
Energi = <strong>för</strong>måga att <strong>för</strong>ändra tillstånd<br />
Allt som händer innebär att energi omsätts. Energi kan aldrig bildas eller<br />
<strong>för</strong>störas, bara omvandlas mellan olika energiformer. Några exempel på dessa<br />
energiformer är:<br />
• Rörelseenergi, lägesenergi, elenergi, kemisk energi ,värmeenergi,<br />
strålningsenergi, ljudenergi, magnetisk energi ,elasticitetsenergi och<br />
kärnenergi<br />
När man studsar en boll sker en omvandling mellan minst fem olika energiformer:<br />
lägesenergi<br />
kemisk energi i musklerna<br />
rörelseenergi<br />
När bollen till slut slutat studsa<br />
har all energi ombildats till<br />
värmeenergi (via friktion).<br />
elasticitetsenergi<br />
Energi mäts oftast i enheten kilowattimmar [kWh]. Om en motor med effekten 10<br />
kilowatt [kW] är i drift i 6 timmar [h] har den under den tiden omsatt 10 * 6 = 60<br />
kWh.<br />
Ett närbesläktat begrepp som beskriver energins kvalitet är exergi. Definitionen på<br />
exergi lyder som följer:<br />
Exergi är måttet på energins användbarhet, <strong>för</strong>måga att ut<strong>för</strong>a arbete<br />
Allting som händer med<strong>för</strong> att exergi <strong>för</strong>brukas. Effektiv energianvändning<br />
innebär att man omsätter energi utan att <strong>för</strong>bruka onödigt mycket exergi. Detta<br />
kan göras genom att inte använda energi av högre kvalitet än nödvändigt.<br />
Energikälla – Energibärare<br />
Energikälla brukar man kalla det material i naturen ur vilket vi utvinner energin.<br />
De olika energikällorna härstammar från antingen solen, uran, tidvattenkraften<br />
(dragningskraft från månen eller solen) eller geotermisk energi (värme från<br />
jordens inre).<br />
9 ––––
–––– <strong>Energiplan</strong> <strong>för</strong> <strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong> ––––<br />
Energikällorna kan delas in på olika sätt. En vanlig indelning är:<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
Fossila bränslen (kol, olja, naturgas)<br />
Förnybara energikällor (vatten, sol ,vind, jordvärme)<br />
Kärnkraft<br />
Biomassa (trävirke, torv, avfall)<br />
En annan indelning är:<br />
Tillgångar som ständigt flödar (ex vind, vatten)<br />
Tillgångar som är lagrade (ex biobränsle, fossila bränslen)<br />
En energikälla räknas som <strong>för</strong>nybar om den <strong>för</strong>nyas i minst samma takt som den<br />
<strong>för</strong>brukas. (Där<strong>för</strong> är de flesta biobränslen <strong>för</strong>nybara även om de sorterades i en<br />
egen kategori i den <strong>för</strong>sta indelningen.)<br />
En energikälla som ständigt flödar innebär att tillgången inte <strong>för</strong>ändras efter att<br />
vi tagit ut energin. T ex ser vattenmolekylerna i vattnet likadana ut <strong>för</strong>e och efter<br />
vattenturbinen.<br />
De allra flesta energikällor har sitt ursprung i solen. Detta gäller t ex lagrade<br />
fossila bränslen, där solstrålar <strong>för</strong> en lång tid sedan byggde upp de växter och djur<br />
som nu ombildats till exempelvis kol och olja. Ett annat exempel är vattenkraften,<br />
där solen gör att vatten i hav och sjöar avdunstar, blir till moln, som flyger iväg in<br />
över landområden och regnar ned uppe i fjällvärlden. Detta ger ett flöde till<br />
älvarna som rinner ned mot havet och kretsloppet är slutet. På vägen ned längs<br />
älvarna fångar man upp vattnet och omvandlar lägesenergin till elektricitet i<br />
vattenkraftsstationer. Till och med jordvärme har sitt ursprung i solen, där<br />
sommarens solstrålar tinar upp den is som bildats runt slangarna och på så sätt<br />
möjliggör ett nytt uttag av värme under den kommande vintern.<br />
Energibärare är ett medel som man använder <strong>för</strong> att transportera energi från ett<br />
ställ till ett annat. Exempel på energibärare är:<br />
•<br />
•<br />
•<br />
•<br />
el<br />
fjärrvärme<br />
pellets<br />
vätgas<br />
Det finns exempel på saker som fungerar både som energikälla och energibärare,<br />
exempelvis olja.<br />
10 ––––
–––– <strong>Energiplan</strong> <strong>för</strong> <strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong> ––––<br />
Energin, samhället och miljön<br />
TWh<br />
Energianvändningen och dess följder<br />
Energi, ett fenomen som berör oss alla<br />
Energi är ett fenomen som vi alla ständigt kommer i kontakt med och som har<br />
spelat en central roll i uppbyggandet av det samhälle vi lever i idag. Tack vare att<br />
vi lyckats tämja några av naturens väldiga krafter får vi mycket hjälp i vårt<br />
dagliga liv. Vi omvandlar energi <strong>för</strong> att sätta fart på bilen, <strong>för</strong> att hålla en behaglig<br />
temperatur inne i hemmen och <strong>för</strong> att få ljus. Mycket stora energiflöden har även<br />
varit med i bilden innan maten står på bordet.<br />
Före den industriella revolutionen tog vi hjälp av våra fyrfota vänner när tyngre<br />
uppgifter skulle ut<strong>för</strong>as och vi använde ved från skogen till att laga mat och värma<br />
våra hus. Energi från solen var naturligtvis, liksom nu, livsavgörande <strong>för</strong> att få det<br />
att växa på åkrar och i skogen, men de direkta mänskliga ingreppen i energins<br />
vandringar var mycket små. I takt med att den industriella revolutionen gjorde sitt<br />
intåg följde också ett allt större behov av att kunna utnyttja energi. De traditionella<br />
energikällorna var nu inte längre tillräckliga.<br />
Nya energikällor kommer in i bilden<br />
I Sverige fick oljan, som är lätt att hantera och har ett högt energiinnehåll, en<br />
enorm genomslagskraft. Den totala energianvändningen, liksom oljans andel av<br />
totala energitill<strong>för</strong>seln, steg stadigt under hela mitten av 1900-talet. 1970 kom hela<br />
75% av Sveriges totala energitill<strong>för</strong>sel från oljeprodukter. [1] Oljan utnyttjades <strong>för</strong><br />
transporter likväl som <strong>för</strong> uppvärmning.<br />
Största delen av vattenkraften i Sverige byggdes ut under <strong>för</strong>sta hälften av 1900-<br />
talet och har sedan dess utgjort grundplåten <strong>för</strong> svensk elproduktion. I och med<br />
oljekriserna under 1970-talet beslöts att man skulle satsa på kärnkraft <strong>för</strong> att säkra<br />
den Svenska energitill<strong>för</strong>seln. Olja <strong>för</strong> uppvärmning ersattes med kärnkraftsel och<br />
kärnkraft står i dag <strong>för</strong> en lika stor andel av elproduktionen som vattenkraft.<br />
Sveriges energitill<strong>för</strong>sel under 1900-talet [ 2] [ 3]<br />
500<br />
400<br />
Kärnkraft<br />
Vattenkraft<br />
300<br />
200<br />
100<br />
Olja & Naturgas<br />
Kol & Koks<br />
Inhemska bränslen<br />
1900 1925 1950 70 80 90<br />
1 Energimyndigheten: Energiläget 1999. < http://www.stem.se/ ><br />
2 AB Svensk Energi<strong>för</strong>sörjning: Energifakta.<br />
3 Energimyndigheten: Energiläget 1999. < http://www.stem.se/ ><br />
2000<br />
11 ––––
–––– <strong>Energiplan</strong> <strong>för</strong> <strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong> ––––<br />
Energianvändningens baksida<br />
Från början tänkte man inte så mycket på vilka konsekvenser den ökade<br />
energianvändningen med<strong>för</strong>de. Det är <strong>för</strong>st under de senaste årtiondena som vi har<br />
uppmärksammat miljöproblemen i större omfång. Begrepp som luft<strong>för</strong>orening,<br />
skogsdöd och växthuseffekt, har blivit mer och mer aktuella. Miljömedvetenheten<br />
har ökat kraftigt och man har börjat inse att hot mot den yttre miljön även är ett<br />
hot mot samhället. [4]<br />
Merparten av vår tids stora miljöaspekter har en mycket stark koppling till vårt<br />
sätt att använda energi.<br />
Vidgade vyer<br />
Miljöproblem var tidigare ofta av lokal karaktär men har nu i mångt och mycket<br />
blivit internationella frågor. Detta gäller i allra högsta grad även miljöeffekter av<br />
energianvändning. Utsläpp av koldioxid i <strong>Skellefteå</strong> kan via växthuseffekten få<br />
störst skadeverkningar <strong>för</strong> folket i Bangladesh, samtidigt som utsläpp av<br />
svaveldioxid i Storbritannien kan ge större <strong>för</strong>surande verkan i <strong>Skellefteå</strong> än i<br />
Storbritannien.<br />
Ett annat exempel på internationaliseringen i energi/miljö-frågor är den<br />
avreglerade elmarknaden. Att vattenkraft är den enda elproduktionsmetoden inom<br />
<strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong> betyder inte att man utan vidare kan tänka på miljöaspekterna<br />
av elanvändningen som om elen vore producerad med vattenkraft. Att slå på en<br />
elradiator i <strong>Skellefteå</strong> kan i praktiken betyda att man tvingas höja effekten i ett<br />
Danskt kolkraftverk.<br />
En annan trend i energi/miljö-frågorna är att den enskilde konsumenten får en allt<br />
större valfrihet i sitt agerande. Lagar och <strong>för</strong>ordningar var tidigare ofta utformade<br />
efter du får inte- principen. Numer utnyttjas exempelvis skatter och bidrag i allt<br />
större utsträckning <strong>för</strong> att uppmuntra till egna initiativ.<br />
Ytterligare en trend är att den miljömedvetne konsumenten på ett påtagligt sätt<br />
kan påverka stora producenter. Även om ekonomin ofta är avgörande ges ett allt<br />
större utrymme till andra mervärden som t ex miljö och hälsa.<br />
Kommunens roll <strong>för</strong> att bidra till ett hållbart energisystem handlar mycket om att<br />
skapa de rätta <strong>för</strong>utsättningarna <strong>för</strong> privata initiativ. Förutom ram<strong>för</strong>utsättningarna<br />
via exempelvis översiktsplan, bör en <strong>kommun</strong> naturligtvis även <strong>för</strong>egå med gott<br />
exempel samt aktivt sprida kunskap i ämnet.<br />
Vad kännetecknar ett hållbart energisystem?<br />
Hållbar utveckling<br />
Att skapa ett hållbart energisystem handlar i mångt och mycket om att bygga ett<br />
system som inte kommer på kollisionskurs med de spelregler som gäller i naturen.<br />
Här krävs ett långsiktigt tänkande och ett handgripligt agerande.<br />
4 Universitetsforlaget AS, Norge (1992). Enøk i byggninger.<br />
12 ––––
–––– <strong>Energiplan</strong> <strong>för</strong> <strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong> ––––<br />
Hållbar utveckling<br />
Utveckling som tillgodoser dagens behov utan att äventyra kommande<br />
Agenda 21<br />
År 1992 hölls en konferens om miljö och utveckling i Rio de Janeiro i FN:s regi<br />
som kommit att innebära stora <strong>för</strong>ändringar. Ett stort antal länder, däribland<br />
Sverige, enades om ett handlingsprogram <strong>för</strong> en hållbar utveckling <strong>för</strong> det 21:a<br />
århundradet.<br />
Kyotomötet 1997<br />
Kyotoprotokollet är det <strong>för</strong>sta bindande dokumentet om reduktion av utsläpp av<br />
växthusgaser.<br />
Mötet kom fram till att med några få undantag kommer alla i-länder att vara<br />
tvungna att minska utsläppen jäm<strong>för</strong>t med dagens nivå. T.ex. <strong>för</strong>band sig USA att<br />
minska sina utsläpp med 7%, EU med 8% och Japan med 6%.Sedan mötet i<br />
Kyoto har dock både USA och Japan dragit sig ur sina åtaganden.<br />
Sveriges regering har beslutat att vi skall minska koldioxidutsläppen med minst<br />
4% till 2010 jäm<strong>för</strong>t med 1990 års nivå. Det är 11% mer än vad vi är <strong>för</strong>pliktigade<br />
till enligt Kyoto. Gröna el-certifikat <strong>för</strong> att stimulera utvecklingen av de <strong>för</strong>nybara<br />
energikällorna är ett sätt att skynda på utvecklingen. Vid konferensen i<br />
Johannesburg 2002 beslutades att öka andelen <strong>för</strong>nyelsebar energi både i i- och u-<br />
länderna samt att verka ör ett ökat samarbete mellan dem.<br />
Några naturgivna principer<br />
För att finna principer <strong>för</strong> ett hållbart energisystem är det bra att <strong>för</strong>st ägna en<br />
stund uppmärksamhet åt de principer som gäller <strong>för</strong> energisystem i naturen.<br />
• Ett ständigt flöde av energi från solen: Solen är den stora motorn <strong>för</strong> i princip<br />
all energiomsättning i naturen. Det årliga inflödet av energi som jorden får<br />
från solen är ofattbart stort, hela 1 500 000 000 TWh, vilket kan jäm<strong>för</strong>as mot<br />
hela mänsklighetens energianvändning på blygsamma 100 000 TWh. [5] Delar<br />
av solinstrålningen reflekteras direkt tillbaka till rymden, medan huvuddelen<br />
av energin absorberas och bildar värme, något som också driver havens<br />
cirkulation, vindsystemen och vattnets kretslopp. Den energimängd som<br />
utnyttjas <strong>för</strong> att driva fotosyntesen motsvarar ca 1 000 000 TWh per år. All<br />
energi omvandlas till slut till värmeenergi som slutligen lämnar jorden och<br />
strålar ut som värmeenergi ut i rymden. Det principiellt viktiga i<br />
sammanhanget är att naturens drivkälla, solenergin, är en oändlig resurs som<br />
ständigt <strong>för</strong>nyas.<br />
• Växterna har en nyckelroll: Fotosyntesen är den enda mekanism i naturen som<br />
bygger upp energi av hög kvalitet och som dessutom går att lagra.<br />
• Vi människor, liksom allt annat levande, är direkt beroende av växternas<br />
fotosyntes. Dessutom är växterna de enda som kan <strong>för</strong>vandla avfall till nya<br />
resurser på ett effektivt sätt. Ett flertal av malmtillgångarna liksom alla<br />
5 Luleå Tekniska Universitet, Kurskompendium i Energiteknik, MTM 027.<br />
13 ––––
–––– <strong>Energiplan</strong> <strong>för</strong> <strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong> ––––<br />
tillgångar av fossila bränslen (olja, kol och naturgas) har bildats tack vare<br />
växterna.<br />
• Kretsloppsprincipen: Solens energi flödar igenom biosfären (allt levande)<br />
<strong>för</strong> att sedan åter ge sig av mot världsrymden. All materia däremot följer<br />
kretsloppsprincipen och cirkulerar gång på gång igenom biosfären. Ett<br />
kännetecken på ett hållbart system är att växterna hinner med att<br />
processera allt avfall till nya råvarutillgångar. En viktig aspekt är tiden.<br />
Snurrar kretsloppshjulet <strong>för</strong> snabbt hinner växterna inte med och då bryts<br />
cirkeln och avfall börjar samlas på hög.<br />
Nedan visas en enkel principskiss på energins och materians vandringar i det<br />
naturliga systemet där solens energi driver materians kretslopp.<br />
Lagrade energitillgångar<br />
En liten del av den solenergi som passerat biosfären under årens lopp har<br />
ackumulerats och återfinns nu i form av olja, kol, naturgas och torv. Alla dessa<br />
tillgångar har sitt ursprung i biologiskt material som inte <strong>för</strong>multnat fullständigt<br />
och den lagrade energin härstammar ursprungligen från solen. Energin i dessa<br />
fossila bränslen är kemiskt bunden i form av ej oxiderat kol.<br />
Ackumulation av energi sker även i dag bland annat i torvmossar där<br />
o<strong>för</strong>multnade växtdelar lagras åt eftervärlden. Det totala uttaget från världens<br />
fossila bränsletillgångar är dock mycket större än nybildandet.<br />
Uran som går att utnyttja till kärnklyvning i kärnkraftsverk, är den enda idag<br />
använda lagrade energitillgången som inte har sitt ursprung i solenergi.<br />
Med dagens nyttjande, prisnivå och ekonomiska lönsamhetskrav, räcker kända<br />
energireserver av… [6][7]<br />
… olja i 43 år.<br />
… kol i 235 år.<br />
… naturgas i 66 år.<br />
… uran i 70 år.<br />
Energitillgångarna kommer inte att ta slut helt abrupt. Det är snarare en<br />
ekonomisk fråga eftersom resurserna med tiden kommer att bli allt svårare och<br />
6 BP (1995): BP statistical review of world energy.<br />
7 AB Svensk Energi<strong>för</strong>sörjning: Energifakta.<br />
14 ––––
–––– <strong>Energiplan</strong> <strong>för</strong> <strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong> ––––<br />
dyrare att utvinna. Vid höjda råvarupriser blir nya tillgångar lönsamma att<br />
utvinna, och de totala tillgångarna blir på så sätt större än i exemplet ovan. Ny<br />
teknik tänjer ständigt gränserna och de påvisade källor har aldrig varit större än<br />
nu.<br />
Det stora problemet med de fossila bränsletillgångar är dock inte att de riskerar att<br />
ta slut. Problemet är den växthuseffekt de <strong>för</strong>orsakar. Skulle alla nu kända<br />
tillgångar <strong>för</strong>brännas innebär det en miljökatastrof av ofattbar karaktär. Frågan är<br />
inte hur länge resurserna räcker utan hur snabbt vi är tvungna att sluta nyttja dem.<br />
Energihushållning<br />
Att lösa energiproblem blir lätt en fråga om att finna nya tekniker <strong>för</strong><br />
energitill<strong>för</strong>sel. Lyckligtvis har nu fokus kommit även på den andra delen av<br />
ekvationen, energibehovet. Här finns en enorm sparpotential, och vi som enskilda<br />
individer har goda möjligheter att dra vårt strå till stacken genom att bättre<br />
hushålla med energin.<br />
15 ––––
–––– <strong>Energiplan</strong> <strong>för</strong> <strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong> ––––<br />
Miljöaspekter kring de femton miljömålen.<br />
Ett flertal av dagen allvarliga miljöproblem har som tidigare sagts en stark<br />
koppling till vårt energianvändande. Våren 1999 beslutade riksdagen om 15<br />
nationella miljökvalitetsmål [ 8]<br />
Vi kommer här att belysa miljöaspekterna med<br />
utgångspunk i de miljökvalitetsmål som berör energianvändning i <strong>Skellefteå</strong>.<br />
Naturvårdsverket anser att klimatmålet är det mål som blir svårast att nå, trots att<br />
målsnöret ligger så långt fram som år 2050. [9<br />
Frisk luft<br />
”Luften skall vara så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden<br />
inte skadas”<br />
Regeringens proposition 2000/01:130<br />
Situationen i <strong>Skellefteå</strong><br />
Bygg- och miljökontoret äger en mobil mätutrustning. Mätutrustningen har stått<br />
på flera ställen i <strong>kommun</strong>en eftersom behoven varit stora att mät luftkvaliteten.<br />
Eftersom endast begränsade mätningar har genom<strong>för</strong>ts på samma plats i <strong>Skellefteå</strong><br />
sedan 1992, går det inte att redovisa huruvida luftkvalitén i <strong>Skellefteå</strong> <strong>för</strong>bättrats<br />
eller <strong>för</strong>sämrats under de senaste åren.<br />
Mätningar 97/98 i <strong>Skellefteå</strong> var visade att halterna av både stoft och VOC i nivå<br />
med halterna i flera andra orter i Västerbotten. Det finns idag inget gränsvärde <strong>för</strong><br />
hela gruppen VOC.<br />
Två huvudsakliga <strong>för</strong>klaringar finns till höga stoft och VOC-halter. Den ena är<br />
vedeldning i gamla, ineffektiva vedpannor, den andra är trafiken.<br />
Det finns ingen gällande miljökvalitetsnorm <strong>för</strong> sot - däremot <strong>för</strong> partiklar (PM10)<br />
I miljömålsproppen finns däremot ett generationsmål <strong>för</strong> sot på 10 ug/m3 som<br />
årsmedel. Värdena från sotmätningarna vinterhalvåren 95/96 t o m 97/98 i<br />
projektet "Hälsorelaterad miljöövervakning i Västerbottens län" visade på<br />
vinterhalvårshalter som låg på ca 4-7 ug/m3. Inga sotmätningar har skett efter<br />
detta [ 10 ] . För <strong>Skellefteå</strong>s del finns ändå anledning att vidta åtgärder <strong>för</strong> en fortsatt<br />
<strong>för</strong>bättring av luftkvalitén. Främst genom minskade utsläppen från vedeldning,<br />
samt från trafik.<br />
Huvudpunkter <strong>för</strong> frisk luft i <strong>Skellefteå</strong><br />
• Återkommande mätning av luftkvalité<br />
• Begränsa utsläpp från värmeproduktion och trafik<br />
Levande sjöar och vattendrag<br />
”Sjöar och vattendrag skall vara ekologiskt hållbara och deras variationsrika<br />
livsmiljöer skall bevaras. Naturlig produktions<strong>för</strong>måga, biologisk mångfald,<br />
8 Miljödepartementet: < http://www.hallbarasverige.gov.se/vagar_till/miljomal/miljomal.htm ><br />
9 Naturvårdsverket: Tufft att klara miljömålen.< http://www.environ.se/ ><br />
10 Länsstyrelsen i Västerbottens län (1999): Halter av sot och VOC i Västerbottens län vintern<br />
1997/98<br />
16 ––––
–––– <strong>Energiplan</strong> <strong>för</strong> <strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong> ––––<br />
kulturmiljövärden samt landskapets ekologiska och vattenhushållande funktion<br />
skall bevaras samtidigt som <strong>för</strong>utsättningar <strong>för</strong> friluftsliv värnas”<br />
Regeringens proposition 2001/01:130<br />
Situationen i <strong>Skellefteå</strong><br />
Vattenkraften utgör basen <strong>för</strong> svensk el<strong>för</strong>sörjning och är på många sätt en ren och<br />
miljöriktig sådan i jäm<strong>för</strong>else med flera andra el<strong>för</strong>sörjningsalternativ. Även<br />
vattenkraften har dock effekter på miljön.<br />
Exploatering av vattendrag genom dammar och andra vandringshinder räknas som<br />
en stor negativ miljöeffekt. Kommunen bör aktivt verka <strong>för</strong> att minska<br />
fragmenteringsgraden i <strong>kommun</strong>ens vattendrag. Detta kan ske genom att riva<br />
gamla dammar. Den negativa påverkan kan också mildras genom att bygga<br />
fiskvandringsvägar <strong>för</strong>bi dammar. Byskeälven är den enda av <strong>kommun</strong>ens älvar<br />
som inte är fragmenterad av dammar. Forskning har visat att<br />
vattenkraftsutbyggnader i mindre vattendrag ger proportionellt sett stora<br />
miljöskador. Inga fler vattenkraftsutbyggnader bör där<strong>för</strong> ske i <strong>kommun</strong>en. [57]<br />
I vattendragsutredningen SOU 1994 redovisades en ytterligare möjlig utbyggnad<br />
med ca 15 MW i <strong>kommun</strong>ens vattendrag. Denna effekt kan jäm<strong>för</strong>as med<br />
eleffekten från Hedensbyns kraftvärmeverk som var 39 MW, 2001<br />
Huvudpunkter <strong>för</strong> levande sjöar och vattendrag i <strong>Skellefteå</strong><br />
• Ingen byggnation av kraftverk i skyddsvärda eller känsliga system.<br />
• Ta del av pågående forskningsinsatser <strong>för</strong> att se vilka möjligheter det finns<br />
att <strong>för</strong>bättra situationen <strong>för</strong> flora och fauna i redan utbyggda vattendrag<br />
Myllrande våtmarker<br />
”Våtmarkernas ekologiska och vattenhushållande funktion i landskapet skall<br />
bibehållas och värdefulla våtmarker bevaras <strong>för</strong> framtiden.”<br />
Regeringens proposition 2000/01:130<br />
Behov av åtgärder i <strong>Skellefteå</strong><br />
• Vara restriktiv med tillstånd till torvbrytning.<br />
Ingen övergödning/ bara naturlig <strong>för</strong>surning<br />
”De <strong>för</strong>surande effekterna av nedfall och markanvändning skall underskrida<br />
gränsen <strong>för</strong> vad mark och vatten tål. Nedfallet av <strong>för</strong>surande ämnen skall heller<br />
inte öka korrosionshastigheten i tekniskt material eller kultur<strong>för</strong>emål och<br />
byggnader.”<br />
Regeringens proposition 2000/01:130<br />
57 Bo-Göran Persson Limnolog <strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong>.<br />
17 ––––
–––– <strong>Energiplan</strong> <strong>för</strong> <strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong> ––––<br />
Totalt svavel- och kvävenedfall över Sverige [11]<br />
svavelnedfall kvävenedfall [mg/m 2 år]<br />
Utifrån kartan deponeras ca 350 mg svavel per m 2 och år och 350 mg kväve per<br />
m 2 och år över <strong>Skellefteå</strong>, d v s något över den kritiska belastningen.<br />
Utsläppskällor och situationen i <strong>Skellefteå</strong><br />
Nedfallet av <strong>för</strong>surande ämnen över <strong>kommun</strong>en är fortfarande större än vad<br />
naturen tål. Rönnskärsverken är i särklass den största utsläppskällan <strong>för</strong> svavel<br />
och äldre beräkningar har visat att industrin bidrar med ca 50% av nedfallet inom<br />
ett område 2 x 2 mil från smältverket. I övrigt dominerar idag från källor<br />
utomlands. Svavelutsläppen från Rönnskärsverken har ökat sedan mitten av 1990-<br />
talet, efter att tidigare ha minskat mycket kraftigt.<br />
Naturvårdsverket anger att skogbruket i norra Sverige bidrar i ungefär lika stor del<br />
till <strong>för</strong>surningen som nedfallet av <strong>för</strong>surande ämnen. När träd avverkas och tas<br />
bort <strong>för</strong>svinner även baskatjoner som träden tagit upp under sin tillväxt vilket<br />
leder till en långsam mark<strong>för</strong>surning. Skogsbrukets markanvändning har också<br />
inneburit problem med <strong>för</strong>ändrade flöden i vattendrag pga markavvattning, ökad<br />
markerosion och sedimenttransport till små vattendrag.<br />
Försurningspåverkan i <strong>kommun</strong>ens större sjöar är liten <strong>för</strong>utom att kortvariga<br />
surstötar kan <strong>för</strong>ekomma i sjöarnas ytvatten under islossningen. I kustområdet och<br />
i avrinningsområden med hög myrandel är sjöarna i allmänhet surare.<br />
De största <strong>för</strong>surningseffekterna hittar finner vi i vattendragen. Surstötar under vår<br />
och höst sänker pH-värden och med<strong>för</strong> höga halter av oorganiskt aluminium som<br />
är giftigt <strong>för</strong> främst fisk och bottendjur.<br />
11 Naturvårdsverket. < http://www.environ.se/ ><br />
18 ––––
–––– <strong>Energiplan</strong> <strong>för</strong> <strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong> ––––<br />
Många mindre vattendrag saknar alkalinitet under någon period under året. Våra<br />
data tyder också på att det är de kustnära vattendragen som drabbats hårdast. [57]<br />
Huvudpunkter <strong>för</strong> begränsning av <strong>för</strong>surning och övergödning i <strong>Skellefteå</strong><br />
• Minska SO 2 -utsläppen.<br />
• Minska NO x -utsläppen.<br />
• Biobränslen bör produceras och användas så att balansen av baskatjoner<br />
bibehålls.<br />
Levande skogar<br />
”Skogens och skogsmarkens värde <strong>för</strong> biologisk produktion skall skyddas<br />
samtidigt som den biologiska mångfalden bevaras samt kulturmiljövärden och<br />
sociala värden värnas.”<br />
Regeringens proposition 2000/01:130<br />
Huvudpunkt levande skogar i <strong>Skellefteå</strong><br />
• Vid ett större nyttjande av energiråvara från skogen, bör i <strong>för</strong>sta hand<br />
industriella biprodukter (spån, bark m m ) nyttjas effektivare. Nyttjande<br />
av grenar, toppar (GROT) och skräpskogar bör ske återhållsamt och<br />
<strong>för</strong>egås av miljövärdering.<br />
Ett rikt odlingslandskap<br />
”Odlingslandskapets och jordbruksmarkens värde <strong>för</strong> biologisk produktion och<br />
livsmedelsproduktion skall skyddas samtidigt som den biologiska mångfalden och<br />
kulturmiljövärdena skyddas och stärks.”<br />
Regeringens proposition 2000/01:130<br />
Odling av energigrödor ger en möjlighet att behålla den öppna landskapsbilden<br />
och samtidigt ta vara på åkermarkens resurser. Speciellt lovande <strong>för</strong> nordliga<br />
sammanhang är odling av rörflen. Rörflen skördas med samma maskinpark som<br />
vanlig vall. En väsentlig skillnad är dock att skörden sker på våren <strong>för</strong> att få bästa<br />
bränslekvalitet. Fördelar med rörflen är den låga fukthalten (10-15% redan vid<br />
skörd) och att askan har hög smälttemperatur (gäller vårskördad rörflen). En<br />
nackdel är att askhalten är högre än <strong>för</strong> trädbränslen. [12]<br />
God bebyggd miljö<br />
”Städer tätorter och annan bebyggd miljö skall utgöra en god och hälsosam<br />
livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och<br />
kulturvärden skall tas till vara och utvecklas. Byggnader och anläggningar skall<br />
57 Bo-Göran Persson, Limnolog <strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong>.<br />
12 NENET och Länsstyrelsen i Norrbotten (2000): Energin och Framtiden i Norrbotten. Rapport<br />
5/2000 < http://www.boden.se/energikontoret/index.html ><br />
19 ––––
–––– <strong>Energiplan</strong> <strong>för</strong> <strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong> ––––<br />
lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god<br />
hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas.”<br />
Huvudpunkter <strong>för</strong> god bebyggd miljö i <strong>Skellefteå</strong><br />
• Öka användning av biobränslen<br />
• Minska beroende av energikrävande transporter<br />
• Ta tillvara spillvärme från processer<br />
• Spara energi.<br />
Regeringens proposition 2000/01:130<br />
Giftfri miljö<br />
”Miljön skall vara fri från ämnen och metaller som skapats i eller utvunnits av<br />
samhället och som kan hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden.”<br />
Propositionen 2000/01:65<br />
Situationen i <strong>Skellefteå</strong><br />
När det gäller utsläppen av tungmetaller är trenden mycket positiv i Sverige.<br />
Svenska industrins metallutsläpp till luften har reducerats till enstaka procent av<br />
1970-talets nivåer, och biltrafikens blyutsläpp har helt upphört. Figuren nedan<br />
visar hur halterna av bly i mossa kraftigt sjunkit under de senaste årtiondena.<br />
Bly i mossa 1975, 1985 och 1995 [13]<br />
μg/g mossa torrvikt<br />
Större delen av de metallmängder som genom åren släppts ut i luften finns<br />
emellertid fortfarande kvar i marken där de fallit ned.<br />
Behov av åtgärder i <strong>Skellefteå</strong><br />
• Använda biobränslen <strong>för</strong>e fossila bränslen <strong>för</strong> att <strong>för</strong>hindra ett<br />
nettotillskott av tungmetaller till biosfären.<br />
• I <strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong> tillvaratas metaller <strong>för</strong> återvinning.<br />
13 Naturvårdsverket. < http://www.environ.se/ ><br />
20 ––––
–––– <strong>Energiplan</strong> <strong>för</strong> <strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong> ––––<br />
Säker strålmiljö<br />
”Människors hälsa och den biologiska mångfalden skall skyddas mot skadliga<br />
effekter av strålning i den yttre miljön.”<br />
Regeringens proposition 2000/01:130<br />
Säker strålmiljö innebär, enligt riksdagen, att människors hälsa och den biologiska<br />
mångfalden skall skyddas mot skadliga effekter av strålning i den yttre miljön.<br />
Situationen i <strong>Skellefteå</strong><br />
<strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong> kan underlätta omställningen av det svenska energisystemet<br />
genom att kontinuerligt jobba med energieffektiviserande åtgärder, samt att främja<br />
utvecklingen av <strong>för</strong>nyelsebar energiproduktion.<br />
Elektromagnetiska fält<br />
Elektriska och magnetiska fält (EMF) uppkommer vid generering, över<strong>för</strong>ing och<br />
distribution samt slutanvändning av el.<br />
Det finns en viss oro <strong>för</strong> att dessa fält kan orsaka hälsoeffekter.<br />
Situationen i <strong>Skellefteå</strong><br />
Vid planering av bebyggelse och nybyggnationer bör <strong>för</strong>siktighetsprincipen råda,<br />
så att ny bostadsbyggelse eller daghem ej planeras i närheten av<br />
högspänningsledningar med stora strömmar, samt att man i samband med<br />
nybyggnation eftersträvar att elinstallationerna planeras så att exempelvis<br />
vagabonderade strömmar undviks. [30]<br />
Huvudpunkter säker strålmiljö i <strong>Skellefteå</strong><br />
• Underlätta omställningen av det svenska energisystemet från kärnkraft<br />
genom energibesparande åtgärder och uppmuntring av <strong>för</strong>nyelsebar<br />
energiproduktion.<br />
• Vid byggnationer och installationer bör risken <strong>för</strong> elektromagnetiska fält<br />
beaktas.<br />
Skyddande ozonskikt<br />
Ozonskiktet skall utvecklas så att det långsiktigt ger skydd mot skadlig UVstrålning.<br />
Regeringens proposition . 2000/01:130<br />
Ungefär 10-50 km ovan<strong>för</strong> jordytan, i stratosfären, omvandlar solljuset ständigt<br />
syremolekyler (O 2 ) till ozon (O 3 ). Detta naturliga ozonskikt är livsviktigt <strong>för</strong> livet<br />
på jorden eftersom det har <strong>för</strong>måga att absorbera farliga ultravioletta strålar från<br />
solen, den s.k. UV-B-strålningen (strålning inom våglängdsområdet 280–315 nm).<br />
Huvudpunkt skyddande ozonskikt i <strong>Skellefteå</strong><br />
Begränsa utsläpp av ämnen som påverkar ozonskiktet.<br />
21 ––––
–––– <strong>Energiplan</strong> <strong>för</strong> <strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong> ––––<br />
Begränsad klimatpåverkan<br />
”Halten av växthusgaser i atmosfären skall stabiliseras på en nivå som innebär att<br />
människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig”<br />
Regeringens proposition 2001/02:55<br />
Allvaret i frågan går knappast att ta miste på och enigheten bland forskarna blir<br />
allt större. Människan håller på att <strong>för</strong>ändra det globala klimatet!<br />
Inom 50 - 100 år kan vi ha samma klimat i Västerbotten som Stockholm har i dag.<br />
Problembilden<br />
Växthuseffekt är ett naturligt fenomen som gör att vi har en behaglig temperatur<br />
på jorden. Växthusgaser i atmosfären bildar ett skikt som bromsar värmeutflödet<br />
från jorden. Tack vare detta är jordens medeltemperatur +15 °C istället <strong>för</strong> -18 °C<br />
som den skulle ha varit utan dessa gaser.<br />
Solens strålar har kort<br />
våglängd och tar sig lätt<br />
igenom atmosfären.<br />
Värmestrålningen från jorden<br />
har lång våglängd och<br />
bromsas i atmosfären och<br />
reflekteras tillbaks mot jorden.<br />
Mänskliga aktiviteter har tyvärr fått halterna av dessa gaser att kontinuerligt stiga.<br />
Detta kommer att med<strong>för</strong>a att medeltemperaturen på jorden höjs och detta i sin tur<br />
ger störningar i vädersystem och med<strong>för</strong> mera extrema vädertyper.<br />
Sned<strong>för</strong>delningen av utsläppen av växthusgaser visas tydligt av figuren på nästa<br />
sida. Arean under grafen motsvarar de totala CO 2 -utsläppen från fossila bränslen.<br />
En tredjedel av jordens befolkning orsakar 75% av de totala utsläppen. En annan<br />
tredjedel har bara 5% av utsläppen till sitt <strong>för</strong>fogande.<br />
Situationen i <strong>Skellefteå</strong><br />
Vi kan utnyttja träråvara <strong>för</strong> att producera flytande bränslen. Etanol går att<br />
framställa ur träråvaror och är ett fullvärdigt alternativ till bensin som drivmedel.<br />
Pyrolysolja, som ersättning <strong>för</strong> eldningsolja, går också framställa ur träråvaror. Att<br />
<strong>för</strong>bränna bränslen som härstammar från skogsråvaror, innebär inget nettotillskott<br />
av CO 2 till atmosfären. De stora skogstillgångar som finns inom <strong>kommun</strong>en är<br />
därmed en värdefull resurs. Att placera en etanolproduktionsanläggning i<br />
<strong>Skellefteå</strong> kan vara realistiskt inom ca 10-15 år. Anläggningarna måste i dagsläget<br />
vara stora <strong>för</strong> att få god ekonomi. En mindre del av råvarans energiinnehåll<br />
omvandlas till etanol medan en stor del av energiinnehållet blir kvar som lignin.<br />
Detta kan utnyttja som bränsle i ett kraftvärmeverk, och där<strong>för</strong> är det önskvärt att<br />
det finns avsättning <strong>för</strong> en stor mängd värmeenergi (fjärrvärme) i närheten av<br />
anläggningen. Produktion av pyrolysolja kräver mindre anläggningar och mindre<br />
avsättning <strong>för</strong> värme än etanolproduktion. Även dessa anläggningar måste dock<br />
22 ––––
–––– <strong>Energiplan</strong> <strong>för</strong> <strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong> ––––<br />
vara relativt stora <strong>för</strong> att få god ekonomi. [14] I dagsläget <strong>för</strong>ekommer kommersiell<br />
produktion av flytande biobränslen enbart i en fabrik i Sverige.<br />
Trädbränslen <strong>för</strong> värmeproduktion är en viktig resurs <strong>för</strong> att ersätta den olja och el<br />
som i dagsläget används <strong>för</strong> uppvärmning.<br />
Det finns också torvmossar som avger koldioxid pga att de urdikats. [60]<br />
Torvutredningen (SOU 2002:100), ville inte ta ställning till om torv skulle räknas<br />
som fossilt bränsle eller inte. Om det skulle komma signaler på att torven skulle<br />
betraktas som fossil, så ska det finnas möjlighet att avsluta torvbrytningen<br />
Möjlighet finns att i framtiden öka användning av torv, något som är intressant <strong>för</strong><br />
<strong>Skellefteå</strong> där stora arealer torvmyrar finns.<br />
Behov av åtgärder i <strong>Skellefteå</strong><br />
• Börja en strukturomvandling <strong>för</strong> att minska CO 2 -utsläppen med sikte mot<br />
att minst halvera de totala CO 2 -utsläppen till år 2050.<br />
Förbrukning av naturresurser<br />
Olja, kol, naturgas, uran, järnmalm, kopparmalm, fosfor och naturgrus är exempel<br />
på några resurser som är ändliga och som en dag riskerar att ta slut. Det är<br />
o<strong>för</strong>svarbart att några få generationer skall göra slut på dem <strong>för</strong> eftervärlden.<br />
Det finns två effektiva metoder att minska energiåtgången till<br />
råvaruframställningen:<br />
• Minska konsumtionen av varor och material<br />
• Förbättra återvinningen (ökad återvinningsgrad, <strong>för</strong>bättrade produktions<br />
processer)<br />
Mat<br />
Utifrån en rapport från Naturvårdsverket uppskattas att ungefär en fjärdedel<br />
(ca 105 TWh/år) av Sveriges totala energianvändning används till att få mat på<br />
bordet. Bilden nedan visar <strong>för</strong>brukningens <strong>för</strong>delning:<br />
Fördelning av energiåtgång inom livsmedelskedjan. [15]<br />
Jordbruk<br />
17%<br />
Konsumtion<br />
41%<br />
Förädling<br />
18%<br />
Distribution o handel<br />
24%<br />
Några enkla tumregler <strong>för</strong> att minska energianvändningen till mat:<br />
14 NENET och Länsstyrelsen i Norrbotten (2000): Energin och Framtiden i Norrbotten. Rapport<br />
5/2000 < http://www.boden.se/energikontoret/index.html ><br />
60 Stiftelsen svensk Torv < http://www.torvforsk.se/torvfakt.htm ><br />
15 Uhlin H-E (1997). Energiflöden i livsmedelskedjan. Naturvårdsverket RAPPORT 4732.<br />
23 ––––
–––– <strong>Energiplan</strong> <strong>för</strong> <strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong> ––––<br />
• Ät mindre kött, ät mera rotfrukter och spannmålsprodukter.<br />
• Köp mat som odlats lokalt <strong>för</strong> att undvika långa transporter.<br />
• Undvik frysta varor och enportionsmat.<br />
• Använd energieffektiv köksutrustning.<br />
För övrigt bör nämnas att matavfall inte har högt <strong>för</strong>bränningsvärde och det bör<br />
därmed inte följa med övrigt hushållsavfall till <strong>för</strong>bränning utan tas bäst omhand<br />
via kompostering eller rötning.<br />
Transporter<br />
Transportsektorn är den verksamhet som i dagsläget är allra mest beroende av icke<br />
<strong>för</strong>nyelsebara resurser. Oljans mobilitet gör att den ännu så länge håller sin starka<br />
ställning. I <strong>Skellefteå</strong> står transporter <strong>för</strong> en dryg fjärdedel av den totala<br />
energi<strong>för</strong>brukningen.<br />
Behov av åtgärder i <strong>Skellefteå</strong><br />
• Fortsatt arbete med system <strong>för</strong> källsortering, materialåtervinning och<br />
kompostering.<br />
• Uppmuntra till lokal produktion av mat. Upplysa om matkedjans betydelse<br />
ur energi och miljösynpunkt.<br />
• Minska användandet av oljeprodukter till transporter.<br />
Säkerhetsaspekter<br />
Detta avsnitt vill belysa några olika typer av problem, konflikter och hot, som<br />
uppstår i samband med produktion och användning av energi.<br />
Lokala och nationella säkerhetsproblem<br />
Energianvändandet i Sverige, fram<strong>för</strong>allt inom transportsektorn, är trots<br />
ansträngningar fortfarande starkt beroende av importerade bränslen i form av olja.<br />
Ett lager motsvarande ca 4 – 5 månaders användning finns, men vid en<br />
krigssituation eller vid kraftigt höjda priser på råolja, kommer oljeberoendet att<br />
skapa stor problem inom transportsektorn. [16]<br />
Elsystemet är nästan inte alls beroende av fysiska importer från andra länder.<br />
Samtidigt är systemet känsligt och i behov av ständig kontroll i och med att all el<br />
måste produceras i samma sekund som den konsumeras. Driftsäkerheten vid<br />
tekniska störningar, naturkatastrofer, sabotage och krig har utretts från teknisk<br />
synpunkt. Resultatet visar att driftsäkerheten i fredstid är mycket hög, medan<br />
elsystemet i krig skulle vara relativt sårbart.<br />
Länsstyrelserna har ett regeringsuppdrag om att bilda samordningsgrupper <strong>för</strong> att<br />
samverka kring säkerhetsfrågor angående höga flöden i reglerade älvar. En sådan<br />
grupp finns <strong>för</strong> Skellefteälven, med representanter från bland annat berörda<br />
<strong>kommun</strong>er, länsstyrelsen, <strong>för</strong>etag, räddningstjänst och övriga intressenter.<br />
16 Helby P. i Jervas G. m fl. (1997): 2000-talets stora utmaningar; Energi som säkerhetsfråga.<br />
24 ––––
–––– <strong>Energiplan</strong> <strong>för</strong> <strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong> ––––<br />
Globala säkerhetsproblem<br />
När naturresurserna minskar finns det risk <strong>för</strong> att väpnade konflikter uppstår.<br />
Växthuseffekten utgör också ett potentiellt säkerhetspolitiskt hot. Redan i<br />
dagsläget finns fler ekologiska flyktingar i världen än de som flytt sina hem pga<br />
konflikter. Naturkatastrofer kommer ytterligare att spä på flyktingströmmen, och<br />
kan orsaker konflikter mellan flyktningar och den bofasta befolkningen.<br />
Rättigheter till kvoter att släppa ut CO 2 kan också orsaka motsättningar mellan<br />
stater.<br />
Behov av åtgärder i <strong>Skellefteå</strong><br />
• Minska utsläppen av växthusgaser (främst CO 2 ). Främst genom att minska<br />
oljeberoendet inom transportsektorn.<br />
• Samråda med kraftbolag vid bygglovsärenden i översvämningskänsliga<br />
områden.<br />
• Säker tillgång till elenergi är en grund<strong>för</strong>utsättning <strong>för</strong> ett robust samhälle.<br />
Räddningstjänsten ansvarar <strong>för</strong> <strong>kommun</strong>ens beredskapsplanering och <strong>för</strong><br />
att vi ska uppnå ett robust samhälle, måste en översyn göras av hur<br />
el<strong>för</strong>sörjningen kan lösas när det ordinarie elsystemet ej fungerar.<br />
Möjligheter<br />
För att uppnå miljömålen så måste det totala behovet av energi minska, genom<br />
besparing eller energieffektivisering de är de <strong>för</strong>sta åtgärden man bör vidta. Det<br />
finns också andra vägar att gå; ny energi<strong>för</strong>sörjning och reningstekniker.<br />
Slutsatsen blir att vägen <strong>för</strong> att nå ända fram är en kombination av många större<br />
och mindre åtgärder, där <strong>för</strong>ändrade livsmönster är en nödvändig beståndsdel.<br />
Ny energi<strong>för</strong>sörjning<br />
När energieffektivisering har minskat <strong>för</strong>brukningen är det dags att se över<br />
energi<strong>för</strong>sörjningen. I Energimyndighetens arbete med en omställning av<br />
energisystemet, ingår ett mål om att minska elanvändningen <strong>för</strong> uppvärmning<br />
av hus. Att konvertera från oljeuppvärmning till alternativa energiformer är<br />
också önskvärt. Det finns ett flertal fullgoda alternativ, som dock alla kräver en<br />
viss investering, men lönsamheten är med dagens höga oljepris mycket god.<br />
Uppvärmningsformer<br />
Där det finns möjlighet att bygga ut fjärrvärme är detta ett bra alternativ.<br />
Fjärrvärme är ett sätt att elda tillsammans, vilket ger bättre verkningsgrad och<br />
möjligheter till bra rening. Små fjärrvärmeanläggningar i byakärnor, s k<br />
närvärmesystem, är en teknik på uppgång. Lokalt producerade biobränslen (spån,<br />
flis m m) är möjliga att använda. En annan möjlighet är att <strong>för</strong>ädla dessa bränslen<br />
till pellets. En närvärmeanläggning eldad med pellets har <strong>för</strong>delar såsom enkel<br />
bränslehantering och låg investeringskostnad.<br />
25 ––––
–––– <strong>Energiplan</strong> <strong>för</strong> <strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong> ––––<br />
För den enskilde villaägaren som saknar möjlighet att ansluta till fjärrvärme är<br />
alternativen pellets, värmepump eller ny vedpanna, relativt likvärdiga ur<br />
miljösynpunkt. De praktiska möjligheterna att använda dessa alternativ varierar<br />
dock från fall till fall.<br />
Nya köldmedier gör att värmepumpen inte längre riskerar att skada ozonskiktet.<br />
Dock krävs fortfarande cirka en tredjedel av den gamla el<strong>för</strong>brukningen <strong>för</strong> att<br />
driva värmepumpen.<br />
Nya vedpannor har utsläpp av hälsofarliga ämnen som bara är en hundradel av<br />
vad gamla pannor utan ackumulatortank har. Där<strong>för</strong> är rätt genom<strong>för</strong>d vedeldning<br />
ett alternativ även i tätare bebyggda områden.<br />
En pelletbrännare kan installeras i såväl en gammal oljepanna som i en gammal<br />
vedpanna. En stor <strong>för</strong>del med pelleteldning är att det inte krävs någon<br />
ackumulatortank. Med pelletbrännare nås samma låga utsläppsvärden som med en<br />
ny panna, men till en betydligt lägre kostnad.<br />
För den som i dagsläget har direktverkande elradiatorer krävs ombyggnation<br />
till vattenburet system <strong>för</strong> att fullt kunna nyttja de alternativa energikällorna. Det<br />
finns dock några mellanformer, där de direktverkande radiatorerna finns kvar,<br />
samtidigt som en alternativ energiform bidrar med en stor del av energibehovet.<br />
T ex kan en pellets- eller braskamin, som är rätt placerad, värma en stor del av<br />
huset. Även små jordvärmesystem kan värma en stor del av huset, utan att hela<br />
huset måste byggas om till vattenburet värmesystem. Två eller tre rätt placerade<br />
radiatorer täcker största delen av värmebehovet.<br />
Tekniker <strong>för</strong> att utnyttja solenergi har utvecklats i en snabb takt och i dagsläget<br />
finns det flera exempel på applikationer där solvärme är ett realistiskt alternativ<br />
även ur ekonomisk synvinkel.<br />
Biobränslen<br />
Biobränslen har stor potential, speciellt i en <strong>kommun</strong> som har så pass mycket<br />
skogsmark som <strong>Skellefteå</strong>. Ett sätt att utnyttja mer biobränslen, utan ökade<br />
ingrepp i naturen, är att effektivisera användandet av industriella biprodukter i<br />
form av bark, spån, flis, m m. Potentialen och lönsamheten <strong>för</strong> detta är ofta<br />
mycket god. De industriella biprodukterna behöver inte nödvändigtvis eldas upp<br />
direkt på plats. Ofta kan det vara <strong>för</strong>delaktigt att <strong>för</strong>ädla dem till t ex pellets <strong>för</strong><br />
därigenom kunna använda enklare och billigare <strong>för</strong>bränningsanläggningar.<br />
Rivningsvirke och annat industriavfall har ofta biologiskt ursprung och kan vara<br />
lämpat som bränsle. Från 2002 är det <strong>för</strong>bjudet att deponera brännbart avfall. År<br />
2005 blir det <strong>för</strong>bjudet att deponera allt organiskt material.<br />
Rörflen och Salix kan odlas på nedlagd åkermark.<br />
Etanol är ett fullvärdigt alternativ till bensin som bränsle till fordon. Etanol kan<br />
t ex produceras från skogsråvaror och ger därmed inget nettotillskott av koldioxid<br />
till atmosfären. Genom pyrolys (upphettning utan tillgång till syre) av ved kan<br />
flera värdefulla varor framställas, exempelvis oljor och tjära.<br />
Torv är användbar både som bränsle och som jord<strong>för</strong>bättringsmedel och i<br />
<strong>Skellefteå</strong> finns stora arealer torvmyrar. Torven i Sverige återbildas i betydligt<br />
snabbare takt än vad som utnyttjas. Ur det perspektivet är torven <strong>för</strong>nyelsebar på<br />
ett helt annat sätt än oljan, kolet och naturgasen. Även om torvåterbildningen <strong>för</strong><br />
26 ––––
–––– <strong>Energiplan</strong> <strong>för</strong> <strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong> ––––<br />
Sverige i snitt är större än uttaget så vet vi inte om detta gäller i <strong>Skellefteå</strong><br />
<strong>kommun</strong>. Att bryta torv har både negativ och positiv effekt <strong>för</strong> växthuseffekten.<br />
Den negativa effekten är att kolet som lagrats i torvmyren frigörs och avgår som<br />
koldioxid till atmosfären. En önskad strukturomvandling <strong>för</strong> att minska CO 2 -<br />
utsläppen borde vi även ta med torven som CO 2 källa. Det positiva är att metan,<br />
som liksom koldioxid är en växthusgas, slutar bildas i torvmyren.<br />
Vindkraft<br />
Regeringen har beslutat om ett produktionsmål på 10 TWh från vindkraft år 2015.<br />
För att det nationella planeringsmålet målet ska bli hanterbart måste målet brytas<br />
ner länsvis. För Västerbottens län är planeringsmålet 303 GWh. I den <strong>för</strong>djupade<br />
översiktsplanen planeras ett antal områden <strong>för</strong> vindkraftsproduktion.<br />
Nya produktionsmetoder<br />
Elcertifikatsystemet<br />
I Sverige har staten med hjälp av bidrag och skatter länge arbetat <strong>för</strong> att öka<br />
produktionen från <strong>för</strong>nybara energikällor. När regeringen och riksdagen beslutade<br />
att övergå till ett mera marknadsorienterat system föll valet på elcertifikat. Ett<br />
system som utnyttjar marknadskrafterna <strong>för</strong> att skynda på utbyggnaden av<br />
<strong>för</strong>nybara energikällor. Olika sätt att producera <strong>för</strong>nybar el ska konkurrera med<br />
varandra på lika villkor. Det ska på sikt sänka kostnaderna och stärka ny<br />
ekonomiskt konkurrenskraftig produktionsteknik.<br />
Principutformning av elcertifikatsystemet<br />
Elcertifikatsystemet bygger på att producenterna av <strong>för</strong>nybar el får elcertifikat <strong>för</strong><br />
den el som produceras. Varje MWh (megawattimme) <strong>för</strong>eslås ge ett certifikat.<br />
Försäljningen av certifikaten ska ge producenterna en intäkt <strong>för</strong> produktionen<br />
utöver intäkten från el<strong>för</strong>säljningen. För att skapa efterfrågan på certifikat blir det<br />
obligatoriskt <strong>för</strong> elanvändare att köpa en viss mängd certifikat i <strong>för</strong>hållande till sin<br />
el<strong>för</strong>brukning, en s.k. kvotplikt in<strong>för</strong>s.<br />
För varje år ökar mängden certfikat som elanvändarna är skyldiga att köpa. Det<br />
med<strong>för</strong> en ökande efterfrågan på certifikat och är därmed en stimulans till ökad<br />
produktion av <strong>för</strong>nybar el.<br />
Elleverantören kommer att sköta inköpen av certifikat <strong>för</strong> sina kunder och på sätt<br />
svara <strong>för</strong> att deras kvotplikt uppfylls.<br />
Solceller eller termiska solanläggningar används ofta <strong>för</strong> att producera el i<br />
isolerade system. Ännu återstår dock mycket innan dessa är konkurrenskraftiga<br />
mot andra elproduktionsmetoder i nätanslutna system.<br />
Kraftvärmeverk, <strong>för</strong> samtidig produktion av el och värme, har funnit en plats<br />
inom såväl industrin som i <strong>kommun</strong>ala fjärrvärmenät. I <strong>Skellefteå</strong> finns<br />
kraftvärmeverk i Hedensbyn.<br />
Bränslecellen kan vara en framtida lösning <strong>för</strong> fordonstrafik, i den utnyttjas vätet<br />
i bränslet och restprodukten från processen blir vatten. Som bränsle kan t ex<br />
vätgas och etanol användas.<br />
27 ––––
–––– <strong>Energiplan</strong> <strong>för</strong> <strong>Skellefteå</strong> <strong>kommun</strong> ––––<br />
Reningstekniker<br />
Teknikerna <strong>för</strong> att rena utsläpp från större industrier och energianläggningar<br />
<strong>för</strong>bättrades högst påtagligt <strong>för</strong> ett tiotal år sedan. Teknikutvecklingen fortsätter<br />
fortfarande, men inte i samma höga tempo. Även utsläppen från vedpannor har<br />
kunnat reduceras enormt bara under senaste åren. Glappet mellan bästa kända<br />
teknik och vad som i praktiken används är dock ofta ganska stort. Där<strong>för</strong> är det<br />
nog så viktigt att bästa kända teknik kommer till användning, som att<br />
spjutspetstekniken <strong>för</strong>bättras ytterligare.<br />
Generellt sett har större anläggningar bättre <strong>för</strong>utsättningar att rena utsläppen än<br />
vid mindre anläggningar.<br />
Förändrade livsmönster<br />
Att <strong>för</strong>ändra vanor och livsmönster kan ge stora positiva effekter med små medel.<br />
Det är mycket en fråga om att fokusera på livskvalitet istället <strong>för</strong> på kvantitet.<br />
Exempel finns i idébanken i huvuddokumentet.<br />
28 ––––