Plan för systematiskt kvalitetsarbete - Södertälje kommun
Plan för systematiskt kvalitetsarbete - Södertälje kommun
Plan för systematiskt kvalitetsarbete - Södertälje kommun
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Utbildningskontoret<br />
<strong>Plan</strong> <strong>för</strong> <strong>systematiskt</strong><br />
<strong>kvalitetsarbete</strong><br />
2012/2013<br />
-<strong>kommun</strong>nivå<br />
-<strong>för</strong> den <strong>kommun</strong>ala <strong>för</strong>skole- och<br />
skolverksamheten i <strong>Södertälje</strong> <strong>kommun</strong>
<strong>Södertälje</strong> <strong>kommun</strong>, /<strong>Plan</strong> <strong>för</strong> <strong>systematiskt</strong> <strong>kvalitetsarbete</strong>, Kommunnivå<br />
Innehåll<br />
Inledning ............................................................................................................................................3<br />
Presentation av verksamheterna.........................................................................................................4<br />
Det systematiska <strong>kvalitetsarbete</strong>t.......................................................................................................4<br />
Resultat...............................................................................................................................................5<br />
Uppföljning av prioriterade <strong>för</strong>bättringsområden, läsåret 2011/2012 ...........................................5<br />
Uppföljning av utvecklingsområden, läsåret 2011/2012 ...............................................................7<br />
Uppföljning av <strong>för</strong>skolan .................................................................................................................11<br />
Prioriterade kunskapsområden.....................................................................................................11<br />
Uppföljning av grundskolan.............................................................................................................11<br />
Nationella prov år 3......................................................................................................................11<br />
Elever i årskurs 9, meritvärde ......................................................................................................11<br />
Behörighet <strong>för</strong> fortsatta studier ....................................................................................................12<br />
Andel elever med betyg i samtliga ämnen...................................................................................12<br />
Uppföljning av gymnasieskolan.......................................................................................................12<br />
Medelvärde...................................................................................................................................12<br />
Resultat <strong>för</strong> introduktionsprogram...............................................................................................12<br />
Antal elever som avslutat sina studier vid Yrkesintroduktionsutbildningen ...............................12<br />
Uppföljning av Likabehandligsplan/plan mot kränkande behandlig ...........................................12<br />
Uppföljning av strategier <strong>för</strong> högre måluppfyllelse.........................................................................13<br />
Pedagogisk ledning ......................................................................................................................13<br />
Lärande organisation....................................................................................................................13<br />
Mål- och resultatstyrning .............................................................................................................14<br />
Kvalité i undervisningen/lärandet ................................................................................................14<br />
Analysdel .........................................................................................................................................14<br />
Kommentar till resultaten utifrån ett jäm<strong>för</strong>ande perspektiv.......................................................14<br />
Analys utifrån ett resurs- och kompetensperspektiv....................................................................15<br />
Analys utifrån ett organisations- och ledningsperspektiv............................................................16<br />
Analys utifrån ett metod- och forskningsperspektiv....................................................................17<br />
Analys utifrån ett intersektionalistiskt perspektiv........................................................................18<br />
Utveckling........................................................................................................................................19<br />
Förbättringsområden, läsåret 2012/2013......................................................................................19<br />
Utvecklingsområden, läsåret 2012/2013......................................................................................22<br />
2(25)
<strong>Södertälje</strong> <strong>kommun</strong>, /<strong>Plan</strong> <strong>för</strong> <strong>systematiskt</strong> <strong>kvalitetsarbete</strong>, Kommunnivå<br />
Inledning<br />
Varje <strong>kommun</strong> är enligt skollagen skyldig att planera, följa upp och utveckla sin verksamhet på<br />
det sätt <strong>kommun</strong>en anser vara lämpligast. Särskild vikt läggs vid att <strong>kommun</strong>en säkrar att det finns<br />
en struktur <strong>för</strong> det systematiska <strong>kvalitetsarbete</strong>t.<br />
Målgruppen <strong>för</strong> den <strong>kommun</strong>övergripande planen <strong>för</strong> <strong>systematiskt</strong> <strong>kvalitetsarbete</strong> är främst<br />
tjänstemän på utbildningskontoret och ledamöter i utbildningsnämnderna. Syftet är att:<br />
• Ge en samlad bild av verksamheterna,<br />
• Beskriva resultat och måluppfyllelse i <strong>för</strong>hållande till de nationella och <strong>kommun</strong>ala målen,<br />
• Analysera och bedöma måluppfyllelsen i verksamheterna,<br />
• Ange åtgärder <strong>för</strong> <strong>för</strong>bättring,<br />
• Ge nämnderna ett bra beslutsunderlag in<strong>för</strong> kommande års mål- och budgetarbete.<br />
Ytterst syftar den <strong>kommun</strong>övergripande planen <strong>för</strong> <strong>systematiskt</strong> <strong>kvalitetsarbete</strong> till att <strong>kommun</strong>ens<br />
<strong>för</strong>skolor och skolor når de mål utbildningsnämnderna satt <strong>för</strong> verksamheterna.<br />
Samtliga medarbetare har ett ansvar att arbeta utifrån de <strong>för</strong>hållningssätt och de lärandeperspektiv<br />
som nämnderna fattat beslut om:<br />
Förhållningssätt<br />
• Elevens framgång är skolans ansvar.<br />
• Förväntningarna är höga på elever, men också på skolledning, lärare och andra<br />
medarbetare.<br />
• Kunskapsutveckling ska stå i fokus i skolans arbete.<br />
• Tiden i skolan ska fyllas med kvalitet och utmaningar.<br />
• Skolan ska inspirera till kreativitet.<br />
• Undervisningen ska utgå från varje elevs behov och <strong>för</strong>utsättningar.<br />
• Styrning och uppföljning ska vara tydlig och sträva efter ständigt <strong>för</strong>bättrade resultat.<br />
Lärandeperspektiv<br />
• Språkutvecklande perspektiv<br />
• Inkluderande perspektiv<br />
• Interkulturellt perspektiv<br />
• Forskningsperspektiv<br />
Peter Fredriksson<br />
Utbildningsdirektör<br />
3(25)
<strong>Södertälje</strong> <strong>kommun</strong>, /<strong>Plan</strong> <strong>för</strong> <strong>systematiskt</strong> <strong>kvalitetsarbete</strong>, Kommunnivå<br />
Presentation av verksamheterna<br />
Inom utbildningskontoret i <strong>Södertälje</strong> <strong>kommun</strong> finns 12 <strong>för</strong>skoleenheter, 16 grundskoleenheter<br />
samt 6 gymnasieenheter, varav en är gymnasiesärskola. I grundskolan är särskolan organisatoriskt<br />
inrymd i fyra av enheterna. Utöver dessa enheter finns inom utbildningskontoret Resurscentrum,<br />
en enhet som består av kostenhet, elevhälsa, modersmålsenhet och ungdomsmottagning. Inom<br />
Resurscentrum finns även samlat de pedagogiska resurser som på en <strong>kommun</strong>övergripande nivå<br />
ska stödja enheterna i en ökad måluppfyllelse.<br />
Ansvarig chef på enhetsnivå är <strong>för</strong>skolechef respektive rektor. Ansvarig chef på verksamhetsnivå<br />
är tre verksamhetschefer, en <strong>för</strong> vardera <strong>för</strong>skola, grundskola och gymnasium. Därtill finns en<br />
verksamhetschef med ansvar <strong>för</strong> Resurscentrum. Chef <strong>för</strong> utbildningskontoret och ytterst ansvarig<br />
tjänsteman <strong>för</strong> <strong>kommun</strong>ens samlade skolverksamhet är <strong>kommun</strong>ens utbildningsdirektör.<br />
Det systematiska <strong>kvalitetsarbete</strong>t<br />
Utbildningskontoret har i uppdrag att arbeta utifrån de mål som sätts på politisk nivå. I <strong>Södertälje</strong><br />
är den politiska målsättningen att resultaten i <strong>kommun</strong>ens <strong>för</strong>skolor och skolor ska <strong>för</strong>bättras. En<br />
<strong>för</strong>utsättning <strong>för</strong> bättre resultat är att resultatuppföljning och utvecklingsarbete är tydligt<br />
strukturerat och <strong>systematiskt</strong>.<br />
Under hösten 2011 arbetade ledningsgruppen på utbildningskontoret tillsammans med<br />
<strong>för</strong>skolechefer och rektorer fram en struktur <strong>för</strong> ett långsiktigt och <strong>systematiskt</strong> <strong>kvalitetsarbete</strong> <strong>för</strong><br />
<strong>kommun</strong>ens <strong>för</strong>skolor och skolor. I arbetet ingick att ta fram de resultat respektive verksamhet<br />
behöver synliggöra samt de perspektiv resultaten behöver analyseras utifrån. I arbetet ingick också<br />
att med stöd av forskning om framgångsrika skolor se vilka strategier <strong>för</strong>bättringsarbetet ska utgå<br />
ifrån. Slutligen ingick i arbetet att enas om ett antal <strong>kommun</strong>gemensamma och<br />
verksamhetsövergripande <strong>för</strong>bättrings- och utvecklingsområden.<br />
Den struktur <strong>för</strong> <strong>systematiskt</strong> <strong>kvalitetsarbete</strong> som nu <strong>för</strong>eligger är densamma <strong>för</strong> <strong>för</strong>skola,<br />
grundskola, gymnasium och särskola, samt <strong>för</strong> alla ansvarsnivåer: arbetslagsnivå, enhetsnivå,<br />
verksamhetsnivå och <strong>kommun</strong>nivå. Innehållsligt finns en anpassning utifrån de olika<br />
skolformernas och ansvarsnivåernas mål och uppdrag. Strukturen består av tre delar: En<br />
resultatdel som beskriver nuläget i form av statistik och självskattningar, en analysdel som belyser<br />
nuläget utifrån en rad olika perspektiv, samt en utvecklingsdel som anger åtgärder som ska leda till<br />
<strong>för</strong>bättring av verksamheten och ökad måluppfyllelse.<br />
Varje arbetslag har i ansvar att ta fram en plan <strong>för</strong> <strong>kvalitetsarbete</strong>t på arbetslagsnivå.<br />
Förskolechefer och rektor ansvar <strong>för</strong> att det tas fram en plan <strong>för</strong> <strong>kvalitetsarbete</strong>t på enhetsnivå.<br />
Verksamhetscheferna i sin tur ansvarar <strong>för</strong> att det finns en plan <strong>för</strong> <strong>systematiskt</strong> <strong>kvalitetsarbete</strong> på<br />
verksamhetsnivå. Slutligen ansvarar utbildningsdirektören <strong>för</strong> att det görs en plan på<br />
<strong>kommun</strong>övergripande nivå. Ovan beskriva arbete sker kontinuerligt och parallellt på de olika<br />
4(25)
<strong>Södertälje</strong> <strong>kommun</strong>, /<strong>Plan</strong> <strong>för</strong> <strong>systematiskt</strong> <strong>kvalitetsarbete</strong>, Kommunnivå<br />
nivåerna. På samtliga nivåer ansvarar var och en <strong>för</strong> att använda det handlingsutrymme man har så<br />
att rätt åtgärder vidtas utifrån resultat och analyser.<br />
<strong>Plan</strong>erna <strong>för</strong> det systematiska <strong>kvalitetsarbete</strong>t har en aktualitet på ett år. Kontinuiteten och<br />
långsiktigheten säkras av att strukturen, processerna och ett antal <strong>för</strong>bättrings- och<br />
utvecklingsområden är desamma över tid. <strong>Plan</strong>erna i sig säkrar inte att det sker ett nödvändigt<br />
<strong>för</strong>bättringsarbete i <strong>Södertälje</strong>s <strong>för</strong>skolor och skolor. Det krävs också en väl genomtänkt process<br />
<strong>för</strong> hur man tar fram planerna, hur man arbetar med genom<strong>för</strong>andefasen och hur man kontinuerligt<br />
följer upp och utvärderar insatser och effekter. Processen kan och bör se olika ut inom olika<br />
verksamheter och olika enheter. Ansvarig <strong>för</strong> att arbetslagen har en effektiv och värdeskapande<br />
process är <strong>för</strong>skolechefer och rektorer. Dessa ska i sitt arbete stödja och följa upp arbetslagens<br />
arbete. Samma ansvar har verksamhetscheferna gentemot <strong>för</strong>skolechefer och rektorer, samt<br />
utbildningsdirektören gentemot verksamhetscheferna. När man på alla nivåer tar detta ansvar och<br />
gör det med kompetens, engagemang och mod, kommer <strong>Södertälje</strong>s <strong>för</strong>skolor och skolor att på<br />
kort sikt <strong>för</strong>bättra sina resultat och på lång sikt vara ett <strong>för</strong>edöme i det svenska skolsystemet.<br />
Resultat<br />
Uppföljning av prioriterade <strong>för</strong>bättringsområden, läsåret 2011/2012<br />
Inom <strong>för</strong>bättringsområden ryms områden som är mer innehållsligt och tidsmässigt avgränsade<br />
eller mer strukturella till sin karaktär. Tre områden är gemensamma <strong>för</strong> alla verksamheter:<br />
Språkutvecklande arbete, Inkluderande arbete – effektiva insatser <strong>för</strong> barn och elever i behov av<br />
stöd, samt IKT – en pedagogisk resurs. Andra <strong>för</strong>bättringsområden kan tillkomma utifrån resultat<br />
och analyser. I nedanstående redovisning redovisas de åtgärder som vidtagits på<br />
<strong>kommun</strong>övergripande nivå. Åtgärder vidtagna på övriga nivåer redovisas i respektive planer.<br />
Förbättringsområde 1<br />
Mål<br />
Vidtagna åtgärder<br />
Resultat och framtida<br />
behov<br />
Språkutvecklande arbete<br />
Att enheterna har ett systematisk och metodologiskt arbete <strong>för</strong> att<br />
stödja barnens och elevernas språkutveckling.<br />
1. En utbildning <strong>för</strong> rektorer och biträdande rektorer om hur man<br />
leder och driver ett språkutvecklande arbete har <strong>för</strong>beretts med<br />
Stockholms universitet. Utbildningen påbörjades våren 2012.<br />
2. En kompetenssatsning i språkutvecklande arbete <strong>för</strong> medarbetare<br />
inom <strong>för</strong>skola, grundskola och gymnasium har genom<strong>för</strong>ts av<br />
personal inom Resurscentrum och av extern utbildare.<br />
3. Utbildningar inom språkutvecklande arbete har prioriterats inom<br />
ramen <strong>för</strong> lärarlyftet.<br />
Målet är inte nått. De vidtagna åtgärderna har bidragit till att<br />
medvetenheten om vikten av att ha ett språkutvecklande arbete har<br />
<strong>för</strong>bättrats. Men alla enheter är långt ifrån systematiska och<br />
metodologiska i det språkutvecklande arbetet. Inom <strong>för</strong>skolan kan<br />
man se att personalen i större utsträckning arbetar <strong>systematiskt</strong> med<br />
att stärka barnens språkutveckling, Inom grundskola och<br />
5(25)
<strong>Södertälje</strong> <strong>kommun</strong>, /<strong>Plan</strong> <strong>för</strong> <strong>systematiskt</strong> <strong>kvalitetsarbete</strong>, Kommunnivå<br />
gymnasium finns grupper av lärare som arbetar utifrån fram<strong>för</strong> allt<br />
genrepedagogikens idéer, dvs att eleverna får tillgång till ett<br />
ämnesrelaterat språk. Behovet av ytterligare kompetensutveckling<br />
är omfattande. Det finns också ett behov av att på Resurscentrum<br />
prioritera det språkutvecklande arbetet.<br />
Förbättringsområde 2<br />
Mål<br />
Vidtagna åtgärder<br />
Resultat och framtida<br />
behov<br />
Inkluderande arbete – effektiva insatser <strong>för</strong> barn och elever i behov<br />
av stöd<br />
Att enheterna utvecklar metoder att möta barn och elever utifrån<br />
deras olika behov och <strong>för</strong>utsättningar.<br />
1. En forskningsstudie om hur <strong>kommun</strong>ens skolor arbetar med<br />
nyanlända elever har genom<strong>för</strong>ts av en forskare vid Stockholms<br />
universitet.<br />
2. En inventering av insatser som görs <strong>för</strong> barn och elever i behov<br />
av omfattande stöd har genom<strong>för</strong>ts av medarbetare på Utbildningskontoret<br />
och Socialkontoret.<br />
3. Ett klassrumsnära lärande utifrån ett inkluderande<br />
<strong>för</strong>hållningssätt har genom<strong>för</strong>ts på en av <strong>kommun</strong>ens grundskolor<br />
med hjälp av en extern handledare.<br />
Målet är inte nått. Det finns fortfarande brister i skolornas och<br />
<strong>för</strong>skolornas arbetet med barn/elever i behov av stöd.<br />
Den forskningsstudie som gjordes om arbetet med nyanlända elever<br />
visade att direktiven till skolorna är otydliga, att kvalitén i arbetet<br />
med nyanlända elever inte är likvärdig på skolorna och att<br />
framgångsfaktorer i arbetet med nyanlända elever inte beaktas.<br />
Behov finns att tydliggöra direktiven, att öka likvärdigheten och att<br />
säkra att skolorna utgår från de framgångsfaktorer forskningen har<br />
visat i arbetet med nyanlända elever.<br />
Vår resultatuppföljning visar också att många insatser <strong>för</strong> elever<br />
i behov av omfattande stöd är både dyra och ineffektiva, samt att<br />
samarbetet mellan Utbildningskontoret och Socialkontoret behöver<br />
utvecklas. Ett normalläge <strong>för</strong> samarbete mellan främst<br />
<strong>för</strong>skolor/skolor och Socialtjänsten behöver tas fram. Likaså krävs<br />
en <strong>för</strong>djupad kunskap om vilka insatser som är effektiva.<br />
Resultaten i det klassrumsnära lärandet visar på framgångar. De<br />
deltagande lärarna får syn på sin egen praktik och kan i dialog med<br />
handledaren <strong>för</strong>djupa sin <strong>för</strong>ståelse <strong>för</strong> hur de kan möta fler elever<br />
utifrån elevernas olika behov. Behovet av klassrumsnära lärande är<br />
stort och fler skolor och lärare behöver få tillgång till denna form av<br />
kompetensutveckling.<br />
Förbättringsområde 3<br />
Mål<br />
IKT – en pedagogisk resurs<br />
Att utbildningskontoret och enheterna har ett i huvudsak<br />
6(25)
<strong>Södertälje</strong> <strong>kommun</strong>, /<strong>Plan</strong> <strong>för</strong> <strong>systematiskt</strong> <strong>kvalitetsarbete</strong>, Kommunnivå<br />
Vidtagna åtgärder<br />
Resultat och framtida<br />
behov<br />
pedagogiskt perspektiv på IKT och <strong>för</strong>säkrar sig om att olika<br />
satsningar och aktiviteter bidrar till ökad måluppfyllelse.<br />
1. En <strong>kommun</strong>gemensam strategi <strong>för</strong> IKT i <strong>kommun</strong>ens <strong>för</strong>skolor<br />
och skolor har tagits fram.<br />
2. Trådlöst nätverk har installerats på alla enheter.<br />
Målet är inte nått. Uppföljningen visar att det råder oklarheter om<br />
mål och inriktning <strong>för</strong> skolornas och <strong>för</strong>skolornas IKT-satsningar.<br />
Uppföljningar visar också att det pedagogiska perspektivet inte<br />
alltid är tydligt i <strong>för</strong>skolornas/skolornas arbete. Den framtagna<br />
strategin tydliggör de krav utbildningskontoret ställer på <strong>för</strong>skolor<br />
och skolor <strong>för</strong> det fortsatta utvecklingsarbetet med IKT. Strategin<br />
betonar dels värdet av att se IKT som en resurs i arbetet med barn<br />
och elever i behov av stöd, dels värdet av att IKT på ett effektivare<br />
sätt används i den interna och externa dokumentationen och<br />
<strong>kommun</strong>ikationen. Strategin behöver bli ett tydligare styrdokument<br />
på enheterna. Arbetet med att utnyttja IKT som en resurs <strong>för</strong> barn<br />
och elever i behov av stöd behöver intensifieras.<br />
Förbättringsområde 4<br />
Mål<br />
Vidtagna åtgärder<br />
Resultat<br />
Uppföljning av Skolinspektionens rapport<br />
Att utbildningskontoret säkrar att åtgärder vidtas utifrån den kritik<br />
Skolinspektionen i sin tillsyn riktat mot skolverksamheten i<br />
<strong>Södertälje</strong>.<br />
1. Samtliga enheter har skrivit åtgärdsplaner utifrån aktuell kritik.<br />
Åtgärdsplanerna har följts upp av ansvarig verksamhetschef.<br />
2. En arbetsgrupp bestående av chefer på utbildningskontoret har<br />
prioriterat en handfull enheter i uppföljningen genom att ha<br />
återkommande uppföljningsmöten med berörda enheters<br />
ledningsgrupper.<br />
3. Utbildningskontoret har vidtagit åtgärder relaterat till den kritik<br />
som gäller utbildningskontorets ansvar, men också nämndernas<br />
ansvar.<br />
4. Kommunen har lämnat in ett svar till Skolinspektionen som<br />
beskriver <strong>kommun</strong>ens långsiktiga arbete att säkra att verksamheten<br />
bedrivs utifrån lagar och <strong>för</strong>ordningar och att måluppfyllelsen ökar.<br />
Målet är i huvudsak nått. Åtgärder är vidtagna utifrån<br />
skolinspektionens kritik. Det fortsatta arbetet kommer att integreras<br />
i det systematiska <strong>kvalitetsarbete</strong>t. Utbildningskontoret kommer<br />
under året att ha fortsatta kontakter med Skolinspektionen <strong>för</strong> att<br />
rapportera resultat och aktuellt <strong>för</strong>ändringsarbete.<br />
Uppföljning av utvecklingsområden, läsåret 2011/2012<br />
Inom utvecklingsområden ryms områden som mer handlar om kognitiva processer som sätter<br />
lärande och <strong>för</strong>ståelse i centrum. Alla verksamheter har fyra gemensamma utvecklingsområden.<br />
7(25)
<strong>Södertälje</strong> <strong>kommun</strong>, /<strong>Plan</strong> <strong>för</strong> <strong>systematiskt</strong> <strong>kvalitetsarbete</strong>, Kommunnivå<br />
Dessa är: Pedagogisk ledning, Lärande organisation, Mål- och resultatstyrning, samt Kvalité i<br />
undervisningen. I nedanstående redovisning redovisas de åtgärder som vidtagits på<br />
<strong>kommun</strong>övergripande nivå. Åtgärder vidtagna på övriga nivåer redovisas i respektive planer.<br />
Utvecklingsområde 1<br />
Mål<br />
Vidtagna åtgärder<br />
Resultat<br />
Framtida behov<br />
Pedagogisk ledning<br />
Målet har varit att stärka utbildningsdirektören, verksamhetscheferna<br />
och <strong>för</strong>skolechefers/rektorer i deras pedagogiska<br />
ledarskap, ett ledarskap som har fokus på verksamhetens idé, som<br />
använder en stor del av tiden till observationer och samtal och som<br />
initierar och driver <strong>för</strong>bättringsarbete.<br />
1. Ett normalläge <strong>för</strong> det pedagogiska ledarskapet har tagits fram,<br />
vilket tydliggör de krav som finns på ledarskapet i <strong>kommun</strong>ens<br />
<strong>för</strong>skolor och skolor.<br />
2. Förväntansstrukturer med tydligt pedagogiskt fokus har tagits<br />
fram <strong>för</strong> verksamhetschefer och <strong>för</strong>skolechefer/rektorer, vilka<br />
utgör underlag <strong>för</strong> uppföljning i samtal och i observationer.<br />
3. En utbildning i hur man leder och driver ett <strong>systematiskt</strong><br />
<strong>kvalitetsarbete</strong> har genom<strong>för</strong>ts <strong>för</strong> samtliga <strong>för</strong>skolechefer och<br />
rektorer.<br />
4. Två verksamhetsstrateger, en <strong>för</strong> <strong>för</strong>skolan och en <strong>för</strong><br />
grundskolan, har anställts på utbildningskontoret i syfte att skapa<br />
<strong>för</strong>utsättningar <strong>för</strong> verksamhetscheferna att vara pedagogiska<br />
ledare.<br />
5. En administrativ chef och en ekonomichef har tillsatts på<br />
utbildningskontoret, i syfte att möjliggöra <strong>för</strong> utbildningsdirektören<br />
att driva ett pedagogiskt utvecklingsarbete.<br />
6. En översyn av utbildningskontorets organisation har genom<strong>för</strong>ts,<br />
i syfte att tydliggöra roller och ansvar.<br />
7. Behovet av att utveckla ett idébaserat ledarskap och<br />
<strong>för</strong>skolor/skolor med en tydlig verksamhetsidé har <strong>kommun</strong>icerats<br />
och diskuterats. I anslutning till det har utbildningskontoret vidtagit<br />
åtgärder som stärker en sådan utveckling på några av<br />
grundskolorna.<br />
Målet har delvis nåtts. Samtliga chefer har ett ökat fokus på<br />
<strong>för</strong>ändrings- och utvecklingsarbete. Förutsättningarna <strong>för</strong><br />
utbildningsdirektören och verksamhetscheferna att fokusera på det<br />
pedagogiska ledarskapet är stärkt. Bland <strong>för</strong>skolechefer/rektorer<br />
finns en medvetenhet om vilket ledarskap de <strong>för</strong>väntas utöva.<br />
Utbildningskontoret och enheterna behöver i större utsträckning<br />
anpassa organisationen till de krav och <strong>för</strong>väntningar som finns på<br />
att ledarskapet ska vara idébaserat och pedagogiskt till sin karaktär.<br />
Det idébaserade ledarskapet behöver stärkas. Samtliga enheter<br />
inom <strong>för</strong>skolan och grundskolan behöver tydliggöra<br />
8(25)
<strong>Södertälje</strong> <strong>kommun</strong>, /<strong>Plan</strong> <strong>för</strong> <strong>systematiskt</strong> <strong>kvalitetsarbete</strong>, Kommunnivå<br />
verksamhetsidén.<br />
Utvecklingsområde 2<br />
Mål<br />
Vidtagna åtgärder<br />
Resultat<br />
Framtida behov<br />
Lärande organisation<br />
Målet har varit att utbildningskontoret och enheterna ska utveckla<br />
en lärande organisation och en kultur där man utbyter erfarenheter,<br />
granskar den egna måluppfyllelse, och där man med stöd av<br />
forskning och beprövad erfarenhet utvecklar ett lösningsfokuserat<br />
<strong>för</strong>hållningssätt.<br />
1. Ett normalläge <strong>för</strong> den lärande organisationen har tagits fram,<br />
vilket tydliggör de krav som finns på organisationskulturen i<br />
<strong>kommun</strong>ens <strong>för</strong>skolor och skolor.<br />
2. Utbildningskontoret har genom<strong>för</strong>t en omorganisation där<br />
Resurscentrum och Pedagogiskt centrum har samman<strong>för</strong>ts till en<br />
enhet, i syfte att samordna och effektivare använda de <strong>kommun</strong>övergripande<br />
resurser som ska stärka enheternas i deras utveckling.<br />
3. Tre arbetsgrupper har etablerats med ansvar <strong>för</strong> att driva och<br />
följa upp pedagogisk utveckling inom <strong>för</strong>skola, grundskola<br />
respektive gymnasium. I arbetsgrupperna finns chefer och<br />
medarbetare från kontoret och från Resurscentrum.<br />
4. Ett antal forskningsstudier har genom<strong>för</strong>ts i syfte att få ett<br />
utvecklingsarbete där forskning möter beprövad erfarenhet och<br />
<strong>för</strong>djupar <strong>för</strong>ståelsen i samtal och beslutsfattande.<br />
Målet är delvis nått. På utbildningskontoret har viktiga steg tagits<br />
mot en lärande organisation. Samarbetet mellan verksamhetschefer<br />
och Resurscentrum är stärkt. Forskningsperspektivet är i högre<br />
utsträckning beaktat i utvecklingsarbetet. Resultatet på enhetsnivå<br />
varierar, men majoriteten av <strong>Södertälje</strong>s <strong>för</strong>skolor och skolor har<br />
inte en samarbetande och lärande kultur.<br />
Strukturer som ska stödja en samarbetande och lärande kultur<br />
mellan verksamhetschefer, mellan enheter samt i och mellan<br />
arbetslagen behöver utvecklas.<br />
Utvecklingsområde 3<br />
Mål<br />
Vidtagna åtgärder<br />
Mål- och resultatstyrning<br />
Målet har varit att på utbildningskontor och enheter utveckla en<br />
mål- och resultatstyrd kultur, en kultur där målen är väl kända och<br />
där resultaten och analyserna styr resursanvändning och beslut om<br />
åtgärder.<br />
1. Ett normalläge <strong>för</strong> mål- och resultatstyrning har tagits fram,<br />
vilket tydliggör de krav som finns på styrning i <strong>kommun</strong>ens<br />
<strong>för</strong>skolor och skolor.<br />
2. En <strong>kommun</strong>gemensam struktur <strong>för</strong> <strong>systematiskt</strong> <strong>kvalitetsarbete</strong>t<br />
har tagits fram, vilken har ett tydligt mål- och<br />
resultatstyrningsperspektiv.<br />
9(25)
<strong>Södertälje</strong> <strong>kommun</strong>, /<strong>Plan</strong> <strong>för</strong> <strong>systematiskt</strong> <strong>kvalitetsarbete</strong>, Kommunnivå<br />
Resultat<br />
Framtida behov<br />
3. En struktur <strong>för</strong> resultatrapportering till nämnderna har tagits<br />
fram.<br />
Målet är delvis nått. Samtliga enheter arbetar nu utifrån en<br />
gemensam struktur i det systematiska <strong>kvalitetsarbete</strong>t. Dock är<br />
arbetet långt ifrån integrerat i det dagliga arbetet. På samtliga nivåer<br />
är målfokuseringen stärkt, likaså kunskapen om måluppfyllelse och<br />
resultat. På många enheter saknas en tydlig koppling mellan resultat<br />
och åtgärder. Resultatstyrningen är otillräcklig. Förändringsarbetet<br />
är <strong>för</strong> lite normkritiskt. För få nyskapande åtgärder vidtas <strong>för</strong> att<br />
åstadkomma den <strong>för</strong>bättring som är nödvändig.<br />
Utfallet av det systematiska <strong>kvalitetsarbete</strong>t på verksamhets- och<br />
enhetsnivå behöver följas upp. Dessutom måste det säkras att det på<br />
alla nivåer finns en process <strong>för</strong> delaktighet, ansvarstagande och<br />
uppföljning som gör det systematiska <strong>kvalitetsarbete</strong>t till en<br />
integrerad del i det dagliga arbetet. Inom det systematiska<br />
<strong>kvalitetsarbete</strong>t behöver resultatstyrningen stärkas, liksom<br />
<strong>för</strong>ändringsbenägenheten.<br />
Utvecklingsområde 4<br />
Mål<br />
Vidtagna åtgärder<br />
Resultat<br />
Framtida behov<br />
Kvalité i undervisningen<br />
Målet har varit att skapa bättre <strong>för</strong>utsättningar <strong>för</strong> god kvalitet i<br />
<strong>för</strong>skolornas och skolornas undervisning, vilket ställer krav på såväl<br />
lärarens som organisationens kompetens och mognad.<br />
1. Ett normalläge <strong>för</strong> undervisningens kvalitet har tagits fram, vilket<br />
tydliggör de krav som finns på pedagogisk personal, ledning och<br />
kultur i <strong>kommun</strong>ens <strong>för</strong>skolor och skolor.<br />
2. Kompetensutveckling om likvärdig bedömning <strong>för</strong> lärare inom<br />
grundskolan har genom<strong>för</strong>ts av medarbetare på Resurscentrum.<br />
3. Olika kompetensstärkande insatser inom det språkutvecklande<br />
arbetet har genom<strong>för</strong>ts inom samtliga verksamheter av medarbetare<br />
på Resurscentrum och av externa utbildare.<br />
4. Kommungemensamma mallar <strong>för</strong> olika uppgifter, som IUP,<br />
pedagogisk utredning och åtgärdsprogram, har tagits fram i syfte att<br />
underlätta och effektivisera kravet på dokumentation.<br />
5. Måluppfyllelsen inom <strong>för</strong>skolans och skolans olika<br />
kunskapsområden respektive ämnen har analyserats, i syfte att<br />
synliggöra styrkor och brister i undervisningen.<br />
Målet är delvis nått. En större medvetenhet finns om vad som är<br />
kvalitet i undervisningen och vad som kännetecknar god<br />
undervisning. Variationen är dock stor mellan och inom enheterna,<br />
vilket leder till att likvärdigheten brister.<br />
Utbildningskontoret behöver säkra att man på alla enheter<br />
regelbundet och <strong>systematiskt</strong> följer upp undervisningens kvalitet.<br />
Utbildningskontoret behöver också uppmärksamma upplevelsen av<br />
10(25)
<strong>Södertälje</strong> <strong>kommun</strong>, /<strong>Plan</strong> <strong>för</strong> <strong>systematiskt</strong> <strong>kvalitetsarbete</strong>, Kommunnivå<br />
en växande administrativ börda <strong>för</strong> <strong>för</strong>skollärare och lärare.<br />
Utbildningskontoret behöver slutligen säkra att insatser görs <strong>för</strong> att<br />
stärka kvalitén inom de områden eller ämnen som uppvisar låg<br />
måluppfyllelse. I <strong>för</strong>skolan är det naturvetenskap, i grundskolan är<br />
det svenska, fram<strong>för</strong> allt i år 3, svenska som andra språk, matematik<br />
och NO-ämnen.<br />
Uppföljning av <strong>för</strong>skolan<br />
Prioriterade kunskapsområden<br />
I svaret anges hur stor andel av barnen som har nått de mål som finns <strong>för</strong> <strong>för</strong>skolans olika<br />
kunskapsområden. Någon jäm<strong>för</strong>ande siffra finns inte, eftersom <strong>för</strong>skolan inte tidigare har gjort<br />
denna uppföljning.<br />
Språkutveckling Lek och samspel Naturvetenskap Teknik<br />
Ja Nej Ja Nej Ja Nej Ja Nej<br />
Samtliga<br />
<strong>kommun</strong>ala<br />
<strong>för</strong>skolor<br />
84,6 15,4 86,5 13,5 80,7 19,3 87,3 12,7<br />
Uppföljning av grundskolan<br />
Nationella prov år 3<br />
Svenska, år 3 Ej deltagit Ej nått målen Nått målen<br />
Antal Andel Antal Andel Antal Andel<br />
Totalt 16 3% 138 29% 337 71%<br />
Svenska A, år 3 Ej deltagit Ej nått målen Nått målen<br />
Antal Andel Antal Andel Antal Andel<br />
Totalt 0 0% 181 60% 121 40%<br />
Matematik, år 3 Ej deltagit Ej nått målen Nått målen<br />
Antal Andel Antal Andel Antal Andel<br />
Totalt 40 5% 282 37% 471 63%<br />
Elever i årskurs 9, meritvärde<br />
Antal Meritvärde alla<br />
elever elever<br />
Samtliga<br />
<strong>kommun</strong>ala skolor<br />
Meritvärde<br />
flickor<br />
Meritvärde<br />
pojkar<br />
2012 2011 2012 2011 2012 2011 2012<br />
738 191.8 198,3 201,5 211,0 183,6 184,3<br />
11(25)
<strong>Södertälje</strong> <strong>kommun</strong>, /<strong>Plan</strong> <strong>för</strong> <strong>systematiskt</strong> <strong>kvalitetsarbete</strong>, Kommunnivå<br />
Behörighet <strong>för</strong> fortsatta studier<br />
Andel behöriga <strong>för</strong><br />
högskole<strong>för</strong>beredande<br />
program<br />
Samtliga<br />
<strong>kommun</strong>ala skolor<br />
Andel behöriga <strong>för</strong><br />
yrkesprogram<br />
Andel elever som inte är<br />
behöriga <strong>för</strong> vare sig<br />
högskole<strong>för</strong>beredande<br />
program eller yrkesprogram<br />
Totalt Flickor Pojkar Totalt Flickor Pojkar Totalt Flickor Pojkar<br />
74,8 75,8 73,7 76,1 76,9 75,3 23,9 23,1 24,7<br />
Andel elever med betyg i samtliga ämnen<br />
Samtliga<br />
<strong>kommun</strong>ala skolor<br />
Totalt<br />
2011<br />
Totalt<br />
2012<br />
Flickor<br />
2011<br />
Flickor<br />
2012<br />
Pojkar<br />
2011<br />
Pojkar<br />
2012<br />
66 % 68 % 67 % 69 % 65 % 67 %<br />
Uppföljning av gymnasieskolan<br />
Medelvärde<br />
2010 2011 2012<br />
Totalt 13,41 13,59 13,64<br />
Resultat <strong>för</strong> introduktionsprogram<br />
Andel elever vid preparandutbildning som nått behörighet till<br />
nationellt program inom ett år.<br />
Andel elever vid programinriktat individuellt val som nått<br />
behörighet till nationellt program inom ett år.<br />
Antal elever som avbrutit sina studier vid något<br />
introduktionsprogram.<br />
83 % (77/93)<br />
17 % (7/42)<br />
19 % (99/529)<br />
Antal elever som avslutat sina studier vid Yrkesintroduktionsutbildningen<br />
Yrkesprogram Totalt antal elever<br />
som påbörjat<br />
utbildningen<br />
Antal elever som<br />
gått till arbete<br />
Antal elever som<br />
gått till annat<br />
intro. program<br />
Anta elever som<br />
gått till nationellt<br />
program<br />
Antal elever som<br />
avbrutit studierna<br />
71 14 5 10 25<br />
Uppföljning av Likabehandligsplan/plan mot kränkande behandlig<br />
Aktiviteter Resultat Revidering<br />
Varje skola och <strong>för</strong>skola har<br />
tagit fram en Likabehandlingsplan/plan<br />
mot kränkande<br />
behandling.<br />
Utbildningskontoret har följt<br />
upp planerna och under året<br />
haft olika kompetensstärkande<br />
insatser <strong>för</strong> att<br />
Uppföljningarna visar att<br />
barn/elever i <strong>kommun</strong>ens<br />
<strong>för</strong>skolor och skolor utsätts<br />
<strong>för</strong> kränkande behandling.<br />
Uppföljningar visar också på<br />
bristande studiero i<br />
<strong>för</strong>skolor/skolor.<br />
Förskolornas/skolornas<br />
planer behöver bli mer<br />
konkreta. Åtgärder behöver<br />
vidtas <strong>för</strong> att minimera de<br />
kränkningar man vet<br />
<strong>för</strong>ekommer. I planerna<br />
måste också åtgärder som<br />
leder till ökad studiero<br />
12(25)
<strong>Södertälje</strong> <strong>kommun</strong>, /<strong>Plan</strong> <strong>för</strong> <strong>systematiskt</strong> <strong>kvalitetsarbete</strong>, Kommunnivå<br />
motverka kränkningar av<br />
olika slag.<br />
prioriteras. Här behöver<br />
utbildningskontoret säkra att<br />
<strong>för</strong>skolornas/skolornas arbete<br />
är forskningsbaserat.<br />
Uppföljning av strategier <strong>för</strong> högre måluppfyllelse<br />
Utbildningskontoret har tillsammans med rektorer och <strong>för</strong>skolechefer tagit fram fyra strategier <strong>för</strong><br />
högre måluppfyllelse. Till strategierna hör ett antal kriterier som definierar ett normalläge som<br />
enheterna ska eftersträva. Enheten gör varje år som en del av det systematiska <strong>kvalitetsarbete</strong>t en<br />
självskattning, en bedömning, av den egna verksamhetens kvalitet utifrån kriterierna där:<br />
1 motsvarar Stämmer dåligt,<br />
2 motsvarar Stämmer ganska dåligt,<br />
3 motsvarar Stämmer ganska bra,<br />
4 motsvarar Stämmer bra.<br />
I nedanstående sammanställning framgår verksamhetschefernas (V) och utbildningsdirektörens<br />
(U) bedömningar av normalläget. Verksamhetscheferna har gjort en bedömning av respektive<br />
verksamhet. Utbildningsdirektören har gjort en samlad bedömning.<br />
Pedagogisk ledning<br />
Normalläge V U<br />
1. Ledningen är i ord och handling tydlig med verksamhetens idé, uppdrag och mål. 2 2<br />
2. Ledningen har väl kända <strong>för</strong>väntansstrukturer och kvalitetskrav på medarbetarnas<br />
arbete och följer upp detta med medarbetarna enskilt och i grupp.<br />
3. Ledningen använder en stor del av sin tid till observationer och samtal, vilket leder<br />
till ny <strong>för</strong>ståelse och <strong>för</strong>ändringsarbete.<br />
4. Ledningen startar processer som leder till ett gemensamt utvecklande av<br />
verksamhetens idé och ökad måluppfyllelse.<br />
5. Ledningen har ett normkritiskt <strong>för</strong>hållningssätt till verksamhetens arbetsformer och<br />
innehåll, utmanar traditioner och vågar driva ett nödvändigt <strong>för</strong>bättringsarbete.<br />
1,8 2<br />
2,4 2<br />
2,4 3<br />
2,2 2<br />
Lärande organisation<br />
Normalläge V U<br />
1. Organisationen kännetecknas av samarbete, flexibilitet, och utmaning. 2,2 2<br />
2. Arbetet är utvecklingsorienterat och i arbetsprocessen är graden av självvärdering<br />
hög hos medarbetarna.<br />
3. Personalen är lösningsfokuserad och strävar efter att själv inom de givna ramarna ta<br />
ansvar <strong>för</strong> problem och svårigheter.<br />
4. Graden av aktuell och relevant forskning är påtaglig i det dagliga arbetet och i<br />
diskussioner, samt påverkar de beslut som fattas om åtgärder och aktiviteter.<br />
5. I organisationen lär man av egna och andras erfarenheter, när det kan stödja<br />
måluppfyllelsen.<br />
1,6 2<br />
2,2 3<br />
2,4 1<br />
2,2 2<br />
13(25)
<strong>Södertälje</strong> <strong>kommun</strong>, /<strong>Plan</strong> <strong>för</strong> <strong>systematiskt</strong> <strong>kvalitetsarbete</strong>, Kommunnivå<br />
Mål- och resultatstyrning<br />
Normalläge V U<br />
1. Verksamhetens mål och resultat är väl kända hos ledare och medarbetare. 2,4 3<br />
2. Resultaten analyseras kontinuerligt på olika nivåer i skolans/<strong>för</strong>skolans organisation<br />
- ledningsnivå, arbetslagsnivå och medarbetarnivå.<br />
3. Resultaten och analyserna styr resursanvändning och beslut om åtgärder och<br />
aktiviteter.<br />
4. Elever/barn och vårdnadshavare har kännedom om målen och får regelbunden<br />
uppföljning genom såväl summativ som formativ bedömning.<br />
5. Personalen har höga <strong>för</strong>väntningar på eleverna/barnen och ger dem inflytande på<br />
individuell nivå utifrån elevernas/barnens olika behov och <strong>för</strong>utsättningar.<br />
2,2 1<br />
2 1<br />
2,2 3<br />
2 2<br />
Kvalité i undervisningen/lärandet<br />
Normalläge V U<br />
1. Undervisningen är målstyrd, utmanande och har en innehållslig och metodologisk 1,8 2<br />
variation, samt kännetecknas av studiero och en ömsesidig respekt mellan lärare och<br />
barn/elev.<br />
2. Verksamheten har väl kända och effektiva system och rutiner <strong>för</strong> administrativa 2,2 2<br />
arbetsuppgifter.<br />
3. Verksamheten har en kompetensutveckling som utgår från resultat och analyser och 2,2 2<br />
som ger lärarna bättre <strong>för</strong>utsättningar i arbetet med elever.<br />
4. I verksamheten finns stödfunktioner med kompetenser som kompletterar lärarna i 2,6 3<br />
arbetet med elevernas personliga och sociala utveckling<br />
5. Tiden <strong>för</strong> möten upplevs av lärarna/<strong>för</strong>skollärarna som meningsfull och ger<br />
möjlighet till utveckling av undervisningen.<br />
2,2 2<br />
Analysdel<br />
Kommentar till resultaten utifrån ett jäm<strong>för</strong>ande perspektiv<br />
I <strong>för</strong>skolan har man <strong>för</strong> <strong>för</strong>sta gången gjort en uppföljning av måluppfyllelse inom de prioriterade<br />
kunskapsområdena. Det finns där<strong>för</strong> inga resultat att jäm<strong>för</strong> med. De nu befintliga resultaten visar<br />
att måluppfyllelsen ser olika ut <strong>för</strong> de prioriterade kunskapsområdena. Fler barn når målen inom<br />
området ”Språkutveckling” och färre inom området ”Naturvetenskap”. En <strong>för</strong>klaring till det är att<br />
<strong>för</strong>skolorna i <strong>Södertälje</strong> under lång tid <strong>systematiskt</strong> har arbetat med en språkutvecklande metodik,<br />
medan naturvetenskap inte har varit ett prioriterat kunskapsområde.<br />
I grundskolan har meritvärdet <strong>för</strong>bättrats. Läsåret 2011/2012 är meritvärdet i de <strong>kommun</strong>ala<br />
skolorna 198,3. Det ska jäm<strong>för</strong>as med siffran 191,8 läsåret 2010/2011. Det är en kraftig<br />
<strong>för</strong>bättring. Nästan en fjärdedel, 23,9%, av eleverna i år 9 saknar behörighet <strong>för</strong><br />
högskole<strong>för</strong>beredande program eller yrkesprogram. Det är en hög siffra. Kommunen behöver<br />
utifrån den se över verksamheten <strong>för</strong> elever som lämnar grundskolan utan att vara behöriga <strong>för</strong> ett<br />
nationellt program. Andelen elever som uppnått målen i samtliga ämnen har ökat. Läsåret<br />
2011/2012 är siffran 68 %, att jäm<strong>för</strong>a med 66 % läsåret 2010/2011. Skillnaden mellan flickors<br />
och pojkars resultat är fortsatt stor. Flickornas meritvärde läsåret 2011/2012 är 211,0, medan<br />
14(25)
<strong>Södertälje</strong> <strong>kommun</strong>, /<strong>Plan</strong> <strong>för</strong> <strong>systematiskt</strong> <strong>kvalitetsarbete</strong>, Kommunnivå<br />
pojkarna har ett meritvärde på 184,3. Jäm<strong>för</strong> man med <strong>för</strong>egående år kan man se att skillnaden<br />
inte bara består, utan att den dessutom ökar.<br />
I gymnasiet är resultat<strong>för</strong>ändringarna små. En jäm<strong>för</strong>else mellan resultaten 20011/2012 och<br />
närmast <strong>för</strong>egående år är svår att göra, eftersom <strong>kommun</strong>ens gymnasieskolor genomgick en stor<br />
omorganisation in<strong>för</strong> läsåret 2011/2012. Vad man kan se är att det totala medelvärdet har<br />
<strong>för</strong>bättrats marginellt. Läsåret 2011/2012 är medelvärdet 13,64, vilket ska jäm<strong>för</strong>as med 13,59<br />
läsåret 2010/2011. Skillnaderna mellan flickors och pojkars betyg är mindre i gymnasiet än i<br />
grundskolan. Inom flera program har pojkarna bättre betyg än flickorna. Resultaten visar inte att<br />
elever som gör ickestereotypa val missgynnas.<br />
Några jäm<strong>för</strong>ande siffror <strong>för</strong> uppföljningen av de <strong>kommun</strong>gemensamma strategierna <strong>för</strong> högre<br />
måluppfyllelse finns inte, eftersom det är <strong>för</strong>sta gången strategierna följs upp. Uppföljningen visar<br />
på stor samstämmighet mellan verksamhetschefernas och utbildningsdirektörens bedömningar av<br />
normalläget ute på <strong>för</strong>skolor och skolor. Sammantaget tydliggör uppföljningen att det krävs<br />
krafttag <strong>för</strong> att stärka kvalitén inom samtliga fyra strategier.<br />
Analys utifrån ett resurs- och kompetensperspektiv<br />
Grundskolans uppföljning av resultaten i de nationella proven i år 3 visar på en mycket låg<br />
måluppfyllelse i svenska, svenska som andra språk och matematik. Inget är viktigare än att elever<br />
tidigt i skolan lär sig läsa och skriva och lär sig grunderna i matematik. Utbildningskontoret<br />
behöver där<strong>för</strong> utifrån forskning och beprövad erfarenhet se över vilka insatser som kan stärka<br />
måluppfyllelsen. Den låga måluppfyllelsen i årskurs 3 <strong>för</strong>anleder också skolorna att se över<br />
kompetensnivån hos lärarna. Det är av största vikt att eleverna de <strong>för</strong>sta åren i grundskolan får<br />
undervisning i svenska och matematik av behöriga och kompetenta lärare. Likaså behöver<br />
skolorna se över hur samarbetet mellan lärare och fritidspersonal under de <strong>för</strong>sta skolåren i högre<br />
grad kan stödja elevernas måluppfyllelse. Fritids är på många skolor en dåligt utnyttjad resurs. En<br />
annan resurs som skolan behöver beakta är IKT, som rätt använd kan vara ett värdefullt<br />
hjälpmedel i elevernas kunskapsutveckling i svenska, svenska som andra språk och matematik.<br />
Betyg och resultat visar att allt <strong>för</strong> många elever lämnar grundskolan utan behörighet <strong>för</strong><br />
nationella program och gymnasiet utan behörighet <strong>för</strong> högskolestudier. Grundskolan och<br />
gymnasiet behöver stärka sin kompensatoriska roll. Många elever är svagt motiverade, har dåliga<br />
kunskaper om skolans betydelse, om olika utbildningsvägar och om arbetslivet.<br />
Utbildningskontoret behöver där<strong>för</strong> avsätta resurser <strong>för</strong> att stärka kompetensen och intensifiera<br />
arbetet med studie- och arbetsmarknadsfrågor. Utbildningskontoret behöver också intensifiera<br />
samarbetet med Kultur och fritid. Fler barn/elever måste få tillgång till meningsskapande och<br />
utvecklande fritidsaktiviteter. Fler skolor måste utveckla lärandet utifrån ett estetiskt och kreativt<br />
perspektiv. Ett bättre samarbete med Kultur och fritid kan bidra till ökad måluppfyllelse.<br />
Utifrån den höga andel barn och elever med utländsk bakgrund och annat modersmål än svenska<br />
behöver främst grundskola och gymnasiet stärka sina kompetenser inom det språkutvecklande<br />
arbetet. Resultaten i <strong>för</strong>skolan indikerar att man där i större utsträckning har kompetens inom<br />
15(25)
<strong>Södertälje</strong> <strong>kommun</strong>, /<strong>Plan</strong> <strong>för</strong> <strong>systematiskt</strong> <strong>kvalitetsarbete</strong>, Kommunnivå<br />
området. Dock behövs en vidare kompetensutveckling också i <strong>för</strong>skolan, <strong>för</strong> att säkra att barnen<br />
när de börjar skolan har de språkliga <strong>för</strong>utsättningar som krävs <strong>för</strong> att lyckas i skolan. Samtliga<br />
verksamheter, inklusive Resurscentrum, måste tydligare prioritera det språkutvecklande arbetet<br />
inom ramen <strong>för</strong> medarbetarnas kompetensutveckling. Modersmålsenheten är en viktig resurs <strong>för</strong><br />
<strong>för</strong>skolor/skolor när det gäller att utveckla barnens/elevernas språk. Samarbetet mellan enheterna<br />
och Modersmålsenheten behöver <strong>för</strong>bättras. Men utbildningskontoret behöver också se över hur<br />
man internt på ett effektivare sätt kan organisera sina resurser <strong>för</strong> att ge eleverna tillgång till mer<br />
studiehandledning och stöd i den målstyrda ämnesundervisningen.<br />
Många av de elever som inte når målen i grundskolan och gymnasiet har varit begränsad tid i<br />
Sverige Att stärka kompetensen i arbetet med nyanlända barn och elever är nödvändigt. Ska<br />
skolorna i större utsträckning lyckas med denna elevgrupp krävs ett arbete som är mer<br />
forskningsbaserat, som är mer individuellt planerat och som i högre grad bygger på de kunskaper<br />
eleverna redan har och i mindre grad på de kunskaper som elever saknar.<br />
En annan grupp som har svårt att nå målen är <strong>för</strong>stås barn och elever i behov av stöd. Den gruppen<br />
är omfattande och bedömningen ute på <strong>för</strong>skolor och skolor är att gruppen växer. Här behöver<br />
skolor och <strong>för</strong>skolor utveckla kompetensen <strong>för</strong> att möta denna grupp utifrån ett inkluderande<br />
<strong>för</strong>hållningssätt. Kompetensen i hur man utgår från varje barns/elev behov och <strong>för</strong>utsättningar<br />
måste stärkas. Utbildningskontoret behöver via Resurscentrum prioritera sina resurser <strong>för</strong> att<br />
stödja <strong>för</strong>skolor och skolor i detta arbete. Specialpedagoger och psykologer inom Resurscentrum<br />
behöver få ett tydligare uppdrag att via ett modellärande öka kompetensen om hur man inkluderar<br />
fler barn och elever inom ordinarie verksamhet.<br />
Utbildningskontoret behöver också stödja <strong>för</strong>skolorna och skolorna i att bättre använda IKT som<br />
ett hjälpmedel i arbetet med de här nämnda grupperna. IKT är delvis fortfarande en outnyttjad<br />
resurs i det inkluderande arbetet. Utbildningskontoret behöver säkra att de omfattande ekonomiska<br />
resurser som läggs på IKT fram<strong>för</strong> allt kommer barn/elever med annat modersmål, nyanlända<br />
barn/elever och barn/elever i behov av stöd till del.<br />
En stor grupp elever misslyckas helt i skolan och lämnar skolan utan några godkända resultat alls.<br />
Den gruppen minskar visserligen något när man jäm<strong>för</strong> årets resultat med <strong>för</strong>egående års resultat.<br />
Men behovet av en översyn vad gäller arbetet, inte minst samarbetet, kring denna elevgrupp är<br />
stort. Mycket stora ekonomiska resurser används på inte alltid effektiva åtgärder. Dessa resurser<br />
kan användas på ett bättre sätt. Önskvärt är ett mer <strong>för</strong>ebyggande arbete i såväl <strong>för</strong>skolor och<br />
skolor så att behovet av omfattande stödinsatser minskar.<br />
Analys utifrån ett organisations- och ledningsperspektiv<br />
Resultaten från uppföljningen av strategier <strong>för</strong> ökad måluppfyllelse och barnens/elevernas<br />
måluppfyllelse visar på brister i <strong>för</strong>skolornas och skolornas organisation. Organisationen, eller<br />
kulturen, är inte tillräckligt samarbetande och flexibel. Variationen är <strong>för</strong>stås stor. Det finns<br />
enheter, inte minst <strong>för</strong>skolor, där kulturen har utvecklats. Men generellt finns ett krav på<br />
kultur<strong>för</strong>flyttning. Denna kultur<strong>för</strong>flyttning handlar om att gå från en kultur som kännetecknas av<br />
16(25)
<strong>Södertälje</strong> <strong>kommun</strong>, /<strong>Plan</strong> <strong>för</strong> <strong>systematiskt</strong> <strong>kvalitetsarbete</strong>, Kommunnivå<br />
ensamarbete, traditioner och en bekräftelse till en kultur som kännetecknas av samarbete,<br />
flexibilitet och utmaning. Resultaten i skolorna talar sitt tydliga språk. De många elever som inte<br />
når målen har rätt till en skola som vågar bryta med traditioner, som vågar pröva nytt och som har<br />
en beredskap att göra <strong>för</strong>ändringar utifrån aktuella resultat och analyser. Flexibiliteten behöver<br />
stärkas. Skolorna behöver i större utsträckning anpassa sin praktik utifrån de elever man har.<br />
Skolorna behöver också hitta former <strong>för</strong> ökat samarbete och lärande. Det saknas i hög grad<br />
strukturer <strong>för</strong> ett lärande där medarbetarna lär av egna och andras erfarenheter. Ett sådant lärande<br />
skulle gynna både medarbetare och elever. Utbildningskontoret har här en viktig uppgift att med<br />
stöd av växthusarbetet säkra att man på arbetslags - och/eller ämnesgruppsnivå utvecklar en mer<br />
lärande kultur.<br />
Resultaten visar också på brister i ledarskapet. Även här är variationen stor. Det finns<br />
<strong>för</strong>skolechefer/rektorer som har ett utpräglat pedagogiskt ledarskap, som är mycket tydliga med<br />
verksamhetens uppdrag och idé, och som prioriterar det pedagogiska <strong>för</strong>ändringsarbetet. Men en<br />
resultat<strong>för</strong>bättring i <strong>kommun</strong>en kräver att ledarskapet är idébaserat och <strong>för</strong>ändringsorienterat på<br />
samtliga <strong>för</strong>skolor och skolor. En <strong>för</strong>utsättning <strong>för</strong> att åstadkomma det efterfrågade ledarskapet är<br />
att man på <strong>kommun</strong>nivå, verksamhetsnivå och enhetsnivå initierar diskussioner om hur arbetet på<br />
<strong>för</strong>skolorna/skolorna kan organiseras och hur olika arbetsuppgifter kan <strong>för</strong>delas. Den struktur <strong>för</strong><br />
<strong>systematiskt</strong> <strong>kvalitetsarbete</strong> som nu är framtagen ställer nya krav på organisation och ledning. En<br />
anpassning till prioriterade utvecklings- och <strong>för</strong>ändringsområden är nödvändig.<br />
Analys utifrån ett metod- och forskningsperspektiv<br />
Uppföljningen av strategier <strong>för</strong> ökad måluppfyllelse visar att arbetet i <strong>för</strong>skolan och skolan är <strong>för</strong><br />
lite forskningsbaserat. Utbildningskontoret har det senaste året vid flera tillfällen använt sig av<br />
externa forskare <strong>för</strong> att granska olika insatser. Närmast på tur står nu en forskningsstudie kring de<br />
nyanställda utvecklingslärarna och den effekt deras arbete får i skolornas <strong>för</strong>bättringsarbete. Ett<br />
mer forskningsbaserat arbete är nödvändigt <strong>för</strong> att säkra att resurserna används rätt. Detta<br />
<strong>för</strong>hållningssätt behövs på Utbildningskontoret, men också på <strong>för</strong>skolor och skolor. En<br />
<strong>för</strong>utsättning <strong>för</strong> att resultaten i <strong>Södertälje</strong>s <strong>för</strong>skolor och skolor ska <strong>för</strong>bättras är att<br />
rektorer/<strong>för</strong>skolechefer och medarbetare hittar bättre former <strong>för</strong> att låta den egna praktiken och<br />
erfarenheterna möta forskningens och vetenskapens resultat. Utvecklings- och <strong>för</strong>ändringsarbetet<br />
med tillhörande kompetensinsatser måste bli mer forskningsbaserat.<br />
En granskning av måluppfyllelsen av <strong>för</strong>skolan och skolan på ämnesnivå, visar att behovet av<br />
metodutveckling i de olika ämnena är stort. Inte i något ämne är måluppfyllelsen på en sådan nivå<br />
att <strong>för</strong>skolan/skolan kan luta sig mot gamla metoder. Förskolans/skolans ansvar är att möta alla<br />
barn/elever utifrån behov och <strong>för</strong>utsättningar. En <strong>för</strong>klaring till de relativt låga resultat <strong>Södertälje</strong>s<br />
skolor uppvisar är att <strong>för</strong>skolans/skolans personal inte <strong>för</strong>mår att ta det ansvaret. Man saknar den<br />
metodologiska mångfald som är nödvändig. Nya metoder <strong>för</strong> barns/elevers lärande behöver prövas<br />
och utvecklas.<br />
Måluppfyllelsen är särskilt låg inom de naturvetenskapliga ämnena. De naturvetenskapliga<br />
ämnena uppfattas av eleverna ofta som tråkiga och svåra. Det är en <strong>för</strong>klaring till de dåliga<br />
17(25)
<strong>Södertälje</strong> <strong>kommun</strong>, /<strong>Plan</strong> <strong>för</strong> <strong>systematiskt</strong> <strong>kvalitetsarbete</strong>, Kommunnivå<br />
resultaten. En annan <strong>för</strong>klaring är att kompetensnivån inom detta ämnesområde generellt är på en<br />
otillräcklig nivå i <strong>för</strong>skolorna/skolorna. Många enheter behöver där<strong>för</strong> stärka sin kompetens och<br />
utveckla nya metoder i dessa ämnen. Utbildningskontoret har resurser att stödja enheterna i detta.<br />
Dessa resurser, i form av medarbetare på Resurscentrum, NTA-utbildningar och samarbete med<br />
Tom Tit, måste användas mer effektivt.<br />
Analys utifrån ett intersektionalistiskt perspektiv<br />
Det intersektionalistiska perspektivet beaktar individens olika identiteter och samspelet mellan<br />
dessa identiteter. Detta perspektiv bör uppmärksammas mer i <strong>för</strong>skolan och skolan. I allt <strong>för</strong> stor<br />
utsträckning kategoriseras barnen/eleverna som bara pojkar eller flickor eller som bara elever med<br />
utländsk eller icke utländsk bakgrund. Alla sådana kategoriseringar och kollektiviseringar riskerar<br />
att reducera den enskilda individen. Pojkar är olika, flickor är olika, elever med utländsk bakgrund<br />
är olika. Förskolan och skolan har ett ansvar att möta varje barn och elever utifrån behov och<br />
<strong>för</strong>utsättningar. Då krävs att man i större utsträckning ser barnet/eleven som en individ med en<br />
unik identitet och inte som bärare av en kollektiv identitet.<br />
En granskning av resultaten visar att barnens/eleverna sociokulturella bakgrund i hög utsträckning<br />
påverkar måluppfyllelsen. Förskolan/skolan <strong>för</strong>mår bara i begränsad utsträckning att kompensera<br />
<strong>för</strong> den ojämlikhet som råder på en sociokulturell nivå. Det sociala arvet får stort genomslag i<br />
elevernas måluppfyllelse. Måluppfyllelsen är högst i områden där <strong>för</strong>äldrarna har en högre<br />
utbildningsnivå, lägst i områden där <strong>för</strong>äldrarnas utbildningsnivå är låg. Förskolan/skolan behöver<br />
mer medvetet bedriva lärandet utifrån ett sociokulturellt perspektiv.<br />
Med tanke på den höga andel elever med utländsk bakgrund är det <strong>för</strong> <strong>Södertälje</strong>s del också helt<br />
nödvändigt att i lärandet ha ett interkulturellt perspektiv, d.v.s. ett perspektiv som beaktar<br />
etnicitetens betydelse. Inget barn och ingen elev är bara sin etnicitet, men en större kunskap om<br />
dominerande strukturer, kulturella uttryck och ideal inom olika grupper gör det lättare <strong>för</strong><br />
<strong>för</strong>skolan och skolan att ta sitt kompensatoriska ansvar.<br />
Genusperspektivet på <strong>för</strong>skolornas och skolornas resultat behöver uppmärksammas mer. Olika<br />
flick- och pojkidentiteter måste identifieras och problematiseras. Det är inte rimligt att skillnaden<br />
mellan flickors och pojkars resultat i grundskolan är drygt 26 poäng. Störst är skillnaden i<br />
områden med lägre andel elever med utländsk bakgrund och med högre utbildningsnivå i<br />
<strong>för</strong>äldragruppen. Resultaten i <strong>Södertälje</strong> överensstämmer med resultaten på nationell nivå, det är<br />
medelklassens ”skötsamma flickor” som är mest framgångsrika i svensk skola. Åtgärder behövs<br />
<strong>för</strong> att komma tillrätta med de stora skillnader som finns i flickors och pojkars resultat. Åtgärder<br />
behövs också <strong>för</strong> att komma tillrätta med de stora skillnader som finns vad gäller måluppfyllelse<br />
inom flickgruppen respektive pojkgruppen.<br />
18(25)
<strong>Södertälje</strong> <strong>kommun</strong>, /<strong>Plan</strong> <strong>för</strong> <strong>systematiskt</strong> <strong>kvalitetsarbete</strong>, Kommunnivå<br />
Utveckling<br />
Förbättringsområden, läsåret 2012/2013<br />
Förbättringsområde 1 Språkutvecklande arbete<br />
Mål<br />
Att fler barn och elever ges möjlighet att nå målen genom att man<br />
på <strong>för</strong>skolor och skolor utvecklar metoder <strong>för</strong> ett <strong>systematiskt</strong> och<br />
ämnesrelaterat språkutvecklande arbete.<br />
Åtgärder<br />
1. Utbildningskontoret tar fram en <strong>kommun</strong>övergripande strategi<br />
<strong>för</strong> det språkutvecklande arbetet i <strong>för</strong>skolor och skolor.<br />
2. Utbildningskontoret ansvarar <strong>för</strong> att rektorer och biträdande<br />
rektorer i grundskolan och gymnasiet via Stockholms universitet<br />
utbildas i att leda och styra ett språkutvecklande arbetet.<br />
3. Chefen <strong>för</strong> resurscentrum får i uppdrag att planera och<br />
genom<strong>för</strong>a kompetensutveckling i språkutvecklande arbete och<br />
genrepedagogik.<br />
4. Chefen <strong>för</strong> resurscentrum får i uppdrag att tillsammans med<br />
chefen <strong>för</strong> modersmålsenheten se över hur elever kan erbjudas<br />
mer studiehandledning samt hur samarbetet mellan<br />
modersmålslärarna och personalen ute på <strong>för</strong>skolor och skolor<br />
kan stärkas.<br />
5. Verksamhetscheferna får i uppdrag att säkra att alla<br />
medarbetare i plussamtalet får berätta och visa hur de arbetar<br />
språkutvecklande.<br />
Förbättringsområde 2<br />
Mål<br />
Åtgärder<br />
Inkluderande arbete – effektiva insatser <strong>för</strong> barn och elever i<br />
behov av stöd<br />
Att fler barn och elever ges möjlighet att nå målen genom att man<br />
på <strong>för</strong>skolor och skolor utvecklar metoder att möta barn och<br />
elever i behov av stöd inom den ordinarie verksamheten och<br />
därmed reducerar behovet av exkludering.<br />
1. Utbildningskontoret tar fram en <strong>kommun</strong>övergripande strategi<br />
<strong>för</strong> det inkluderande arbetet i <strong>för</strong>skolor och skolor.<br />
2. Chefen <strong>för</strong> resurscentrum får i uppdrag att ta fram tydliga<br />
direktiv <strong>för</strong> arbetet med nyanlända barn och elever, samt<br />
nödvändiga mallar <strong>för</strong> bland annat kartläggning och planering.<br />
3. Chefen <strong>för</strong> resurscentrum får i uppdrag att via ett modellärande<br />
utbilda pedagogisk personal i metoder att möta barn och elever i<br />
behov av stöd.<br />
4. Verksamhetscheferna får i uppdrag att säkra att alla<br />
medarbetare i plussamtalet får berätta och visa hur de arbetar<br />
inkluderande.<br />
19(25)
<strong>Södertälje</strong> <strong>kommun</strong>, /<strong>Plan</strong> <strong>för</strong> <strong>systematiskt</strong> <strong>kvalitetsarbete</strong>, Kommunnivå<br />
Förbättringsområde 3<br />
Mål<br />
Åtgärder<br />
IKT – en pedagogisk resurs<br />
Att fler barn och elever ges möjlighet att nå målen genom att man<br />
på <strong>för</strong>skolor och skolor använder de möjligheter IKT ger <strong>för</strong><br />
fram<strong>för</strong> allt barn och elever i behov av stöd.<br />
1. Chefen <strong>för</strong> resurscentrum får i uppdrag att planer och<br />
genom<strong>för</strong>a kompetensutveckling o hur IKT kan stödja nyanlända<br />
elever, elever med läs- och skrivsvårigheter, samt elever med<br />
svårigheter att nå målen i matematik.<br />
2. Verksamhetscheferna får i uppdrag att säkra att alla<br />
medarbetare i plussamtalet får berätta och visa hur de arbetar med<br />
IKT som ett hjälpmedel <strong>för</strong> främst nyanlända elever och elever i<br />
behov av stöd.<br />
Förbättringsområde 4<br />
Mål<br />
Åtgärder<br />
Värdegrunds- och likabehandlingsarbete<br />
Att fler barn och elever ges möjlighet att nå målen genom att man<br />
på <strong>för</strong>skolor och skolor <strong>för</strong>djupar sin kunskap om barns och<br />
elevers olika <strong>för</strong>utsättningar utifrån ett intersektionalistiskt<br />
<strong>för</strong>hållningssätt.<br />
1. Utbildningskontoret planerar och genom<strong>för</strong> ett antal<br />
<strong>för</strong>eläsningar <strong>för</strong> <strong>för</strong>skolechefer och rektorer med fokus på<br />
genusperspektiv, interkulturellt perspektiv och hederskultur.<br />
2. Chefen <strong>för</strong> resurscentrum får i uppdrag att granska och stödja<br />
<strong>för</strong>skolornas och skolornas med värdegrunds- och<br />
likabehandlingsarbete.<br />
3. Verksamhetscheferna får i uppdrag att säkra att det på varje<br />
enhet finns en arbetsgrupp med ansvar <strong>för</strong> att utveckla och<br />
<strong>för</strong>bättra enhetens värdegrunds- och likabehandlingsarbete.<br />
Förbättringsområde 5<br />
Mål<br />
Åtgärder<br />
Gymnasiets programutbud<br />
Att andelen elever i gymnasieskolan som når målen ökar genom<br />
att de erbjuds program med hög kvalitet.<br />
1. Utbildningskontoret inventerar programutbud och lokalisering<br />
och <strong>för</strong>eslår nämnden åtgärder som ska leda till ökad<br />
attraktionskraft i <strong>kommun</strong>ens gymnasieskolor.<br />
Förbättringsområde 6<br />
Mål<br />
Åtgärder<br />
Studie- och arbetsmarknadsfrågor<br />
Att andelen elever i grundskolan och gymnasiet med behörighet<br />
<strong>för</strong> fortsatta studier ökar, samt att andelen elever som hoppar av<br />
eller gör omval minskar.<br />
1. Utbildningskontoret inrättar en särskild tjänst,<br />
utvecklingsstrateg <strong>för</strong> skola och arbetsliv, med ansvar <strong>för</strong> frågor<br />
som rör skolornas arbete med studie- och arbetsmarknadsfrågor.<br />
20(25)
<strong>Södertälje</strong> <strong>kommun</strong>, /<strong>Plan</strong> <strong>för</strong> <strong>systematiskt</strong> <strong>kvalitetsarbete</strong>, Kommunnivå<br />
2. Utvecklingsstrategen <strong>för</strong> skola och arbetsliv får i uppdrag att ta<br />
fram en strategi med åtgärder som ska ligga till grund <strong>för</strong><br />
grundskolans arbete med studie- och arbetsmarknadsfrågor.<br />
3. Utvecklingsstrategen <strong>för</strong> skola och arbetsliv får i uppdrag att ta<br />
fram en strategi med åtgärder som ska ligga till grund <strong>för</strong><br />
gymnasieskolans arbete med studie- och arbetsmarknadsfrågor.<br />
4. Utbildningskontoret ser över organisationen och insatser <strong>för</strong><br />
elever som inte är behöriga <strong>för</strong> gymnasiet och <strong>för</strong>eslår nämnden<br />
<strong>för</strong>slag på adekvata åtgärder.<br />
Förbättringsområde 7<br />
Mål<br />
Åtgärder<br />
Förebyggande arbete <strong>för</strong> barn i <strong>för</strong>skoleåldern i behov av stöd.<br />
Att andelen barn i <strong>för</strong>skolan som tidigt får stöd utifrån behov och<br />
<strong>för</strong>utsättningar ökar.<br />
1. Verksamhetschefen <strong>för</strong> <strong>för</strong>skolan får i uppdrag att i <strong>för</strong>skolan<br />
etablera en systematisk uppföljning kring varje barns utveckling.<br />
2. Verksamhetschefen <strong>för</strong> <strong>för</strong>skolan får i uppdrag att tillsammans<br />
med personal på socialkontoret ta fram en strategi <strong>för</strong> samarbete<br />
mellan <strong>för</strong>skola och socialtjänst kring barn i behov av stöd.<br />
Förbättringsområde 8<br />
Mål<br />
Åtgärder<br />
Elever i behov av omfattande stöd.<br />
Att andelen elever i kostsamma och ineffektiva stödåtgärder<br />
minskar.<br />
1. Chefen <strong>för</strong> resurscentrum får i uppdrag att tillsammans med<br />
personal från socialkontoret ta fram en strategi <strong>för</strong> samarbete<br />
mellan skola och socialtjänst kring elever i behov av omfattande<br />
stöd.<br />
Förbättringsområde 9<br />
Mål<br />
Åtgärder<br />
Barns och ungdomars utveckling utifrån ett helhetsperspektiv.<br />
Att andelen barn och elever i fritidsaktiviteter som stödjer deras<br />
personliga utveckling och måluppfyllelse i <strong>för</strong>skolan och skolan<br />
ökar.<br />
1. Utvecklingsstrategen <strong>för</strong> grundskolan får i uppdrag att<br />
tillsammans med personal på kultur och fritidskontoret ta fram en<br />
strategi <strong>för</strong> samarbete mellan <strong>för</strong>skolor/skolor och kultur och<br />
fritidskontoret.<br />
2. Verksamhetschefen <strong>för</strong> grundskolan får i uppdrag att säkra att<br />
varje enhet har ett mål- och resultatstyrt samarbete med kultur<br />
och fritidskontoret utifrån verksamhetsidé och barnens/elevernas<br />
behov.<br />
21(25)
<strong>Södertälje</strong> <strong>kommun</strong>, /<strong>Plan</strong> <strong>för</strong> <strong>systematiskt</strong> <strong>kvalitetsarbete</strong>, Kommunnivå<br />
Utvecklingsområden, läsåret 2012/2013<br />
Utvecklingsområde 1 Pedagogisk ledning<br />
Bakgrund<br />
En <strong>för</strong>utsättning och framgångsfaktor <strong>för</strong> ökad måluppfyllelse är<br />
att ledarskapet på alla nivåer fokuserar på verksamhetens idé,<br />
använder en stor del av tiden till observationer och samtal och<br />
initierar och driver <strong>för</strong>bättringsarbete. Resultat och analyser i<br />
<strong>Södertälje</strong> visar att det finns en <strong>för</strong>skjutning mot ett tydligare<br />
pedagogiskt ledarskap med fokus på <strong>för</strong>ändrings- och<br />
<strong>för</strong>bättringsarbete. Samtidigt visar granskningen av <strong>kommun</strong>ens<br />
strategier att ledarskapet behöver bli mer idébaserat, normkritiskt<br />
och utmanande.<br />
Mål<br />
Att ledarskapet på alla <strong>för</strong>skolor/skolor utgår från en tydlig<br />
verksamhetsidé och att ledningen fattar beslut och vidtar åtgärder<br />
som stödjer genom<strong>för</strong>andet av idén.<br />
Åtgärder<br />
1. Utbildningskontoret initierar en diskussion med <strong>för</strong>skolechefer<br />
och rektorer i syfte att <strong>för</strong>djupa <strong>för</strong>ståelsen om vad som<br />
kännetecknar ett idébaserat ledarskap.<br />
2. Utbildningskontoret tar fram en arbetsprocess <strong>för</strong> hur man på<br />
<strong>för</strong>skolor/skolor arbetar fram en verksamhetsidé.<br />
3. Utbildningskontoret tar tillsammans med fackliga<br />
organisationer fram en kravprofil <strong>för</strong> <strong>för</strong>skollärare och lärare i<br />
<strong>Södertälje</strong>s <strong>kommun</strong>ala <strong>för</strong>skolor och skolor.<br />
4. Verksamhetscheferna får i uppdrag att säkra att det på varje<br />
enhet finns en tydlighet i vilka krav och <strong>för</strong>väntningar<br />
medarbetarna har att <strong>för</strong>hålla sig till utifrån verksamhetsidén.<br />
Uppföljning<br />
Uppföljning sker i utbildningskontorets ledningsgrupp, i<br />
utvecklingsgrupperna <strong>för</strong> <strong>för</strong>skola, grundskola och gymnasium,<br />
samt i verksamhetsbesök.<br />
Ansvar<br />
Utbildningsdirektören<br />
Utvecklingsområde 2<br />
Bakgrund<br />
Mål<br />
Lärande organisation<br />
En <strong>för</strong>utsättning och framgångsfaktor <strong>för</strong> ökad måluppfyllelse är<br />
att det på utbildningskontoret och på enheterna finns en lärande<br />
organisation och en kultur där man utbyter erfarenheter, granskar<br />
den egna måluppfyllelse, och där man med stöd av forskning och<br />
beprövad erfarenhet utvecklar ett lösningsfokuserat<br />
<strong>för</strong>hållningssätt. Resultat och analyser i <strong>Södertälje</strong> visar på en stor<br />
variation när man granskar organisationskulturen. Granskningen<br />
av <strong>kommun</strong>ens strategier synliggör dock att det finns ett<br />
omfattande behov av att utveckla en kultur som dels är mer<br />
forskningsbaserad, dels mer samarbetande.<br />
Att organisationen på alla <strong>för</strong>skolor/skolor kännetecknas av<br />
samarbete och flexibilitet och ett lärande som bygger på forskning<br />
22(25)
<strong>Södertälje</strong> <strong>kommun</strong>, /<strong>Plan</strong> <strong>för</strong> <strong>systematiskt</strong> <strong>kvalitetsarbete</strong>, Kommunnivå<br />
Åtgärder<br />
Uppföljning<br />
Ansvar<br />
och beprövad erfarenhet.<br />
1. Utbildningskontoret initierar en diskussion med<br />
<strong>för</strong>skolechefer/rektorer i syfte att <strong>för</strong>djupa <strong>för</strong>ståelsen om vad<br />
som kännetecknar en arbets- respektive utvecklingsorganisation.<br />
2. Verksamhetscheferna får i uppdrag att säkra att<br />
forskningsperspektivet alltid beaktas när beslut fattas om<br />
<strong>för</strong>ändringar och olika satsningar.<br />
3. Verksamhetscheferna får i uppdrag att säkra att det på varje<br />
enhet sker en organisationsanpassning till de utvecklings- och<br />
<strong>för</strong>bättringsområden som är prioriterade i <strong>kommun</strong>ens<br />
utvecklingsarbete.<br />
Uppföljning sker i utbildningskontorets ledningsgrupp, i<br />
utvecklingsgrupperna <strong>för</strong> <strong>för</strong>skola, grundskola och gymnasium,<br />
samt i verksamhetsbesök.<br />
Utbildningsdirektören<br />
Utvecklingsområde 3<br />
Bakgrund<br />
Mål<br />
Åtgärder<br />
Uppföljning<br />
Ansvar<br />
Mål- och resultatstyrning<br />
En <strong>för</strong>utsättning och framgångsfaktor <strong>för</strong> ökad måluppfyllelse är<br />
att utbildningskontoret och <strong>för</strong>skolorna/skolorna utveckla en måloch<br />
resultatstyrd kultur, en kultur där målen är väl kända och där<br />
resultaten och analyserna styr resursanvändning och beslut om<br />
åtgärder. Granskningen av <strong>kommun</strong>ens <strong>för</strong>skolor/skolor visar på<br />
stora brister inom fram<strong>för</strong> allt resultatstyrning. Måluppfyllelsen<br />
styr inte i tillräcklig utsträckning de åtgärder som vidtas. Man<br />
skulle kunna tala om traditionsstyrning istället <strong>för</strong><br />
resultatstyrning.<br />
Att <strong>för</strong>ändringsarbetet på alla <strong>för</strong>skolor/skolor är resultatstyrt och<br />
att man på alla ansvarsnivåer kan se att resultat och analyser<br />
ligger till grund <strong>för</strong> beslut och åtgärder.<br />
1. Verksamhetscheferna får i uppdrag att utarbeta en process <strong>för</strong><br />
att följa upp varje <strong>för</strong>skolas/skolas systematiska <strong>kvalitetsarbete</strong>,<br />
främst utifrån ett resultatstyrningsperspektiv.<br />
Uppföljning sker i utbildningskontorets ledningsgrupp, i<br />
utvecklingsgrupperna <strong>för</strong> <strong>för</strong>skola, grundskola och gymnasium,<br />
samt i verksamhetsbesök.<br />
Utbildningsdirektören<br />
Utvecklingsområde 4<br />
Bakgrund<br />
Kvalité i undervisningen<br />
En <strong>för</strong>utsättning och framgångsfaktor <strong>för</strong> ökad måluppfyllelse är<br />
hög kvalitet i <strong>för</strong>skolans och skolans undervisning, en kvalitet<br />
som ställer stora krav på pedagogen/läraren men också på<br />
organisationen. Granskningen av <strong>kommun</strong>ens strategier visar inte<br />
att all undervisning håller hög kvalitet. Många lektioner eller<br />
23(25)
<strong>Södertälje</strong> <strong>kommun</strong>, /<strong>Plan</strong> <strong>för</strong> <strong>systematiskt</strong> <strong>kvalitetsarbete</strong>, Kommunnivå<br />
Mål<br />
Åtgärder<br />
arbetspass kännetecknas av bristande målstyrning, dålig studiero,<br />
en ensidig metodik och ett innehåll som inte i tillräcklig grad tar<br />
hänsyn till barnens/elevernas behov och <strong>för</strong>utsättningar.<br />
Att all undervisning är målstyrd, utmanande och har en<br />
innehållslig och metodologisk variation, samt kännetecknas av<br />
studiero och en ömsesidig respekt mellan lärare och barn/elev.<br />
1. Utbildningskontoret tar fram en arbetsprocess som säkrar att<br />
alla arbetslag/ämnesgrupper regelbundet utifrån växthusmodellen<br />
mäter, följer upp, diskuterar, analyserar och utvecklar<br />
undervisningens kvalitet.<br />
2. Chefen <strong>för</strong> resurscentrum får i uppdrag att granska och stödja<br />
<strong>för</strong>skolornas och skolornas uppföljning och arbete med studiero<br />
och säkra att de modeller eller åtgärder som vidtas är<br />
forskningsbaserade.<br />
4. Chefen <strong>för</strong> resurscentrum får i uppdrag att anställa ett antal<br />
utvecklingslärare som genom modellärande, handledning och<br />
videoinspelningar stödjer lärarna ute i klassrummet att <strong>för</strong>bättra<br />
kvalitén i undervisningen.<br />
5. Utbildningskontoret tar tillsammans med HR-avdelning och<br />
fackliga representanter fram en arbetsprocess <strong>för</strong><br />
<strong>för</strong>skolechefer/rektorer att följa när medarbetare inte har önskvärd<br />
och <strong>för</strong>väntad kvalitet i sitt arbete.<br />
6. Verksamhetscheferna får i uppdrag att på några av enheterna<br />
pröva medarbetarsamtal i grupp och och/eller flera samtal per<br />
termin.<br />
7. Verksamhetscheferna får i uppdrag att på verksamhetsnivå ta<br />
fram en kompetensutvecklingsplan utifrån respektive verksamhets<br />
resultat och analyser.<br />
8. Verksamhetscheferna <strong>för</strong> grundskolan och gymnasiet får i<br />
uppdrag att säkra att man på alla enheter läsåret 2012/2013börjar<br />
använda videoinspelning som en metod att utveckla<br />
undervisningen och ledarskapet i klassrummet.<br />
9. Verksamhetschefen i grundskolan får i uppdrag att säkra att<br />
alla grundskolor under läsåret 2012/2013 prövar en<br />
tvålärarmodell.<br />
10. Utbildningskontoret tar fram <strong>kommun</strong>gemensamma åtgärder<br />
<strong>för</strong> att stärka måluppfyllelsen i svenska och svenska som andra<br />
språk i år 3.<br />
11. Verksamhetschefen <strong>för</strong> grundskolan får i uppdrag att säkra att<br />
alla enheter vidtar nödvändiga åtgärder <strong>för</strong> att stärka<br />
måluppfyllelsen i svenska, svenska som andra språk, matematik<br />
och NO-ämnen.<br />
12. Verksamhetschefen i grundskolan får i uppdrag att säkra att<br />
24(25)
<strong>Södertälje</strong> <strong>kommun</strong>, /<strong>Plan</strong> <strong>för</strong> <strong>systematiskt</strong> <strong>kvalitetsarbete</strong>, Kommunnivå<br />
Uppföljning<br />
Ansvar<br />
alla enheter utvecklar samarbetet mellan fritids och skola så att<br />
eleverna ges <strong>för</strong>bättrade möjligheter att nå målen.<br />
Uppföljning sker i utbildningskontorets ledningsgrupp, i<br />
utvecklingsgrupperna <strong>för</strong> <strong>för</strong>skola, grundskola och gymnasium,<br />
samt i verksamhetsbesök.<br />
Utbildningsdirektör<br />
25(25)