Bilaga 4 - Havs- och vattenmyndigheten
Bilaga 4 - Havs- och vattenmyndigheten
Bilaga 4 - Havs- och vattenmyndigheten
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Minnesanteckningar från dialogmötena i Örebro <strong>och</strong> Umeå 2012<br />
<strong>Bilaga</strong> 4 (a-d)
1/23<br />
Minnesanteckningar<br />
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
HaV har sammanställt minnesanteckningar från dialogmötena i Örebro den 24 maj<br />
2012 <strong>och</strong> Umeå den 27 maj 2012. Minnesanteckningarna har kommunicerats med<br />
berörda intressenter för att undvika missförstånd. Anteckningarna ger en<br />
översiktlig bild av vad som avhandlats på mötena <strong>och</strong> ska inte ses som respektive<br />
organisations slutliga ställningstaganden i olika frågor.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
2/23<br />
Bakgrundspresentation<br />
(Fredrik Nordwall (Enhetschef) <strong>och</strong> Niklas Egriell (projektledare), HaV)<br />
Fredrik Nordwall inleder med en kort bakgrund till <strong>Havs</strong>- <strong>och</strong> <strong>vattenmyndigheten</strong><br />
<strong>och</strong> några förhållningsregler för dagen.<br />
Niklas Egriell berättar om bakgrunden till projektet. Regeringsuppdraget pekar på<br />
att man ska jobba för en ökad samsyn i dessa frågor.<br />
”<strong>Havs</strong>- <strong>och</strong> <strong>vattenmyndigheten</strong> får i uppdrag att i samråd med berörda<br />
myndigheter samla berörda intressenter i en dialog i syfte att få en ökad samsyn<br />
kring vattenkraften <strong>och</strong> de mål som är fastställda om förnybara energikällor<br />
samt miljömål för vatten <strong>och</strong> vattenförvaltningen. Redovisas till regeringen 31<br />
oktober 2012.”<br />
Niklas beskriver vilka intressenter som identifierats <strong>och</strong> fått en kallelse till mötena.<br />
Relevanta mål för energi är: Förnybarhetsdirektivet, Regeringens klimat- <strong>och</strong><br />
energimål till år 2020, Riksdagens miljömål, Färdplan 2050. Relevanta mål för<br />
miljö är: Ramdirektivet för vatten, Art- <strong>och</strong> habitatdirektivet, Fågeldirektivet, EU:s<br />
ålförordning, Riksdagens miljömål, Nagoyaöverenskommelsen.<br />
Niklas går igenom tidplanen för projektet:<br />
Maj – Dialogmöten med grupparbeten<br />
20 juni – Utskick via e-mail av förslag till översiktliga minnesanteckningar från<br />
mötena för synpunkter från mötesdeltagande<br />
28 augusti – Eventuella synpunkter på minnesanteckningar ska ha inkommit till<br />
HaV<br />
September – HaV tar i samverkan med arbetsgruppen (Energimyndigheten,<br />
företrädare för Vm/Lst, Kammarkollegiet) fram PM<br />
1-23 okt – Intern beredning HaV<br />
23 okt – Överlämnande av PM till Miljödepartementet
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
3/23<br />
Niklas förklarar hur grupparbetena ska genomföras <strong>och</strong> SWOT-analysen<br />
(interna/externa faktorer).<br />
Interna<br />
faktorer<br />
Positiva faktorer<br />
Styrkor<br />
Vattenekologiperspektiv:<br />
Myndighetsperspektiv:<br />
Produktionsperspektiv:<br />
Överens:<br />
Negativa faktorer<br />
Svagheter<br />
Vattenekologiperspektiv:<br />
Myndighetsperspektiv:<br />
Produktionsperspektiv:<br />
Överens:<br />
Externa<br />
faktorer<br />
Möjligheter<br />
Vattenekologiperspektiv:<br />
Myndighetsperspektiv:<br />
Produktionsperspektiv:<br />
Överens:<br />
Hot<br />
Vattenekologiperspektiv:<br />
Myndighetsperspektiv:<br />
Produktionsperspektiv:<br />
Överens:<br />
Direktiv <strong>och</strong> mål Energi<br />
(Sten Åfelt, Energimyndigheten)<br />
Energipolitiken bygger på: ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft <strong>och</strong><br />
försörjningstrygghet.<br />
Vision 2050: Hållbar <strong>och</strong> resurseffektiv energiförsörjning <strong>och</strong> inga nettoutsläpp av<br />
växthusgaser i atmosfären<br />
2020 mål: Klimat – 40% lägre växthusgasutsläpp (basår 1990). Förnybar energi:<br />
50 % av energianvändningen ska komma från förnybara energikällor (basår 1990)<br />
2020 mål: Energieffektivisering – energiintensiteten (tillförd energi per BNP) ska<br />
minska med 20%. Energianvändning minskar med 20% (50% 2050) I lokaler <strong>och</strong><br />
bostäder (basår 2005)<br />
2020 mål Transportsektorn - Andelen förnybart ska vara 10%. 2030 oberoende av<br />
fossila bränslen<br />
Förnybar elproduktion är viktig för måluppfyllelsen. Årsproduktionen har ökat<br />
med 11,5 TWh sedan 2002 (nya anläggningar ca 5,8 TWh, ökad produktion i<br />
befintliga anläggningar ca 5,7 TWh)<br />
Färdplan för ett Sverige utan klimatutsläpp 2050: NV har fått uppdraget i samråd<br />
med Energimyndigheten. Analyserna ska ge underlag för politiska beslut om en<br />
nationell färdplan utan nettoutsläpp av växthusgaser. Avrapportering den 1<br />
december 2012.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
4/23<br />
Energisystemets förväntade utveckling: Tillgängligheten av bra energi är viktig i<br />
samhällsutvecklingen. Energisystemet hänger ihop <strong>och</strong> det är viktigt att alla delar<br />
funkar ihop. Systemet kommer att kräva flexibilitet. Behövs ett antal samverkande<br />
styrmedel Vattenkraft en del av systemet. Vattenkraft en viktig reglerresurs i<br />
framtiden.<br />
Dialogen är en viktig del i arbetet för att komma framåt.<br />
Miljömålen, EU-direktiv<br />
(Fredrik Nordwall <strong>och</strong> Johan Kling, HaV)<br />
Fredrik N Miljökvalitetsmålen <strong>och</strong> art-habitatdir.<br />
Nätverket Natura 2000 i Sverige bidrar till bevarandet av den biologiska<br />
mångfalden i EU. Direktivet har två distinkta delar med ett gemensamt syfte:<br />
1. Natura 2000<br />
2. Artbevarande<br />
1a Utse områden<br />
1b Skydda <strong>och</strong> sköta (förebyggande)<br />
1c Tillståndsprövningen (oförutsägbara)<br />
Fredrik visar en karta (Europa) över de olika naturtyperna inom Natura 2000.<br />
Visar även en karta över Natura 2000 i Sverige <strong>och</strong> storleken (totalt antal ha) som<br />
är utpekade. 88 naturtyper <strong>och</strong> ca 150 arter ingår i Natura 2000 i Sverige. Sverige<br />
har pekat ut 13 % av landarealen att jämföra med 17 % för övriga Europa.<br />
I Natura 2000-områden ska ”gynnsam bevarandestatus” uppnås.<br />
Problem: Fragmentisering – små områden <strong>och</strong> utspritt i landskapet, särskilt i<br />
söder, brist på skötsel/skötselmedel, brist på naturskydd, ohållbart brukande av<br />
mark <strong>och</strong> vatten<br />
Möjligheter: Bättre hänsyn i brukandet av mark <strong>och</strong> vatten, skydda värdefull natur,<br />
restaurering/skötsel av vissa land- <strong>och</strong> vattenmiljöer<br />
Sveriges miljömål - 16 miljömål beslutade av riksdagen. De stora miljöproblemen i<br />
Sverige lösta till år 2020. Ett löfte till framtida generationer. HaV ansvarar för tre<br />
mål: Ingen övergödning – Levande sjöar <strong>och</strong> vattendrag – Hav i balans samt<br />
levande kust <strong>och</strong> skärgård.<br />
13 nya etappmål beslutade 2012-04-26. Fyra prioriterade områden:<br />
Luftföroreningar, Farliga ämnen, Avfall, Biologisk mångfald.<br />
I etappmålen pekar man på behovet av ekosystemtjänster <strong>och</strong> resiliens, betydelse<br />
av biologisk mångfald <strong>och</strong> värdet av ekosystemtjänster. Det finns även etappmål
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
5/23<br />
om hotade arter <strong>och</strong> naturtyper, om invasiva främmande arter samt om kunskap<br />
om genetisk mångfald.<br />
Miljömålet ”levande sjöar <strong>och</strong> vattendrag”: Sjöar <strong>och</strong> vattendrag ska vara ekologiskt<br />
hållbara <strong>och</strong> deras variationsrika livsmiljöer ska bevaras. Naturlig<br />
produktionsförmåga, biologisk mångfald, kulturmiljövärden samt landskapets<br />
ekologiska <strong>och</strong> vattenhushållande funktion ska bevaras, samtidigt som<br />
förutsättningar för friluftsliv värnas.<br />
Sjöar <strong>och</strong> vattendrag är viktiga för olika växt- <strong>och</strong> djurarter – den biologiska<br />
mångfalden. Även vi människor har nytta <strong>och</strong> nöje av dem; vi fiskar, åker båt,<br />
badar, <strong>och</strong> vi utvinner dricksvatten <strong>och</strong> vattenkraft.<br />
Många växt- <strong>och</strong> djurarter är beroende av att vattendragen får flöda fritt, <strong>och</strong> att<br />
vattenståndet kan variera naturligt. Detta kan komma i konflikt med vår önskan att<br />
bygga nära stranden eller reglera vattenflödet för kraftverkens behov. I vissa<br />
områden måste vi skydda vattenmiljöerna från sådana verksamheter, <strong>och</strong> från jord<strong>och</strong><br />
skogsbruk.<br />
Enligt naturvårdsverket senaste rapport om miljömålen är det inte möjligt att nå<br />
miljökvalitetsmålet till år 2020 med i dag beslutade eller planerade styrmedel. Det<br />
pågår åtgärder <strong>och</strong> mer behövs.<br />
Nationella strategier:<br />
Nationell strategi för skydd av vattenanknutna natur- <strong>och</strong> kulturmiljöer: delmål 1<br />
Levande sjöar <strong>och</strong> vattendrag. Naturvårdsverket. Rapport 5666.<br />
Nationell strategi för restaurering av skyddsvärda vattendrag: delmål 2 Levande<br />
sjöar <strong>och</strong> vattendrag. Rapport 5746.<br />
Johan Kling: Hydroformologi <strong>och</strong> fysisk påverkan.<br />
Fysisk påverkan är det största miljöproblemet i vattendrag som har måttlig eller<br />
sämre status. Verksamheter som påverkar vattendrag fysiskt kan t.ex. vara<br />
vattenkraft <strong>och</strong> jordbruk.<br />
1450 vattenförekomster har vattenkraftverk. Totalt finns ca 2000 vattenkraftverk i<br />
Sverige <strong>och</strong> det finns ca 200 fiskvägar vid dessa (d.v.s. 90 % har inte fiskväg). 1056<br />
vattenförekomster med vattenkraftverk har bristande kontinuitet (d.v.s. 81 % av<br />
vattenförekomsterna). 1086 sjöar med vandringshinder (totalt ca 1680<br />
regleringsdammar)<br />
Åtgärder i vattenkraftverk är viktiga för att nå målet med Ramdirektivet för vatten!
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
6/23<br />
Vattenkraftens miljöpåverkan<br />
Vattenkraft <strong>och</strong> Miljöbalken<br />
(Nils Leine, Kammarkollegiet)<br />
Miljöbalken <strong>och</strong> vattenverksamheter – genomförande av vattenförvaltningen<br />
För fysisk påverkan som medverkar till att en norm (t.ex. god ekologisk status)<br />
inte uppnås ska åtgärder vidtas av den som skadar <strong>och</strong> påverkar miljön.<br />
Miljöbalkens utgångspunkt - individuell prövning av verksamheter.<br />
Anläggning/verksamhet som har påverkan på en norm ska åtgärdas genom att<br />
verksamhetsutövaren åläggs att vidta åtgärder så att verksamheten uppfyller<br />
miljöbalkens hänsynsregler.<br />
Miljöbalkens krav genomförs genom tillståndsprövning <strong>och</strong> tillsyn<br />
Kammarkollegiets roll – bevakar RDVs- <strong>och</strong> miljöbalkens mål genom:<br />
• Motpartsroll vid tillståndsprövningar<br />
• Strategiansvar enligt åtgärdsprogrammen (nr 18)<br />
• Remissmyndighet för domstolar/länsstyrelser<br />
• Sökande vid återkallelser/omprövningar
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
7/23<br />
Åtgärd nr 18. Kammarkollegiet behöver, efter samråd med Naturvårdsverket,<br />
Fiskeriverket <strong>och</strong> länsstyrelserna, ta fram underlag <strong>och</strong> strategier med syfte att<br />
åtgärda vandringshinder, regleringar, vattenhushållningsfrågor <strong>och</strong> andra fysiska<br />
ingrepp som påverkar vattenförekomster så att de inte uppnår, eller riskerar att<br />
inte uppnå, god ekologisk status eller god ekologisk potential.<br />
”Resultatet” hittills? Praxis från domstolarna?<br />
Avgränsad prövning – t.o.m. mer avgränsad prövning än vad som begärs tillstånd<br />
till.<br />
Underlaget i miljökonsekvensbeskrivningarna – vilka bedömningar sker av en<br />
enskild vattenverksamhets påverkan på en miljökvalitetsnorm? Ofta bristfälligt<br />
underlag i MKB:er för att bedöma en verksamhets påverkan på normerna.<br />
Fysiska åtgärder ska redovisas – vad har skett vid respektive<br />
verksamhet/anläggning?<br />
Allmänna intressen – viktning <strong>och</strong> värdering – ingen ändring jfr med äldre<br />
lagstiftning? Obalans i bedömningarna med en övervikt för produktionsintresset.<br />
Ändrad praxis eller ny lagstiftning?<br />
Kommittédirektivet (2012:29)<br />
(Anna Josefsson, Miljödepartementet)<br />
Utredare: Henrik Löv (även dammsäkerhetsutredningen).<br />
Sekreterare: Li Brismo, Kristina Dreijer.<br />
Expertgrupp till utredningen – inte tillsatt än. Förhoppningsvis kan en första träff<br />
med expertgruppen genomföras under tidig höst.<br />
Uppdraget (generellt): Se över reglerna om vattenverksamhet i miljöbalken <strong>och</strong><br />
lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet (den s.k.<br />
restvattenlagen). Skillnader i förhållande till miljöfarliga verksamheter ska vara<br />
motiverade. De bestämmelser i restvattenlagen som bedöms fortsatt behövas ska<br />
integreras i miljöbalken. Föreslå de ändringar i reglerna som behövs för att PPP<br />
<strong>och</strong> principen om bästa möjliga teknik - på samma sätt som i dag gäller för<br />
miljöfarlig verksamhet - även får genomslag i den vattenrättsliga regleringen.<br />
Uppdraget (rättskraft): Analysera rättskraftens räckvidd avseende sådana tillstånd<br />
<strong>och</strong> äldre rättigheter som enligt 5 § lagen om införande av miljöbalken ska<br />
jämställas med tillstånd meddelade med stöd av miljöbalken. Hur se till att dessa
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
8/23<br />
anläggningar <strong>och</strong> verksamheter utformas/drivs på sådant sätt att miljöbalkens<br />
hänsynsregler <strong>och</strong> EU-rättens krav uppfylls? Generella föreskrifter?<br />
Uppdraget (prövningens omfattning): Hur kan tillståndsprövningen av<br />
vattenverksamheter ändras i syfte att - på samma sätt som i dag gäller för<br />
miljöfarliga verksamheter - hela verksamheten ska prövas i de fall en VU önskar<br />
ändra en anläggning eller driften av en verksamhet <strong>och</strong> det inte finns<br />
förutsättningar för ett ändringstillstånd? jfr 16 kap. 2 § tredje stycket MB.<br />
Uppdraget (omprövning): Analysera det svenska systemet för omprövning av<br />
vattenverksamheter. Föreslå de ändringar som behövs för att åstadkomma ett<br />
effektivt system för omprövning med den frekvens av omprövningar som krävs för<br />
att se till att verksamheter bedrivs på ett sådant sätt att de lever upp till<br />
miljöbalkens hänsynsregler <strong>och</strong> EU-rättens krav i fråga om vattenkvalitet <strong>och</strong><br />
påverkan på djur- <strong>och</strong> växtliv.<br />
Uppdraget (övriga frågor): Löpande underhåll <strong>och</strong> vidtagande av andra åtgärder<br />
avseende markavvattningsföretag, s.k. herrelösa dammar <strong>och</strong> andra<br />
vattenanläggningar där ansvarsförhållandena är oklara. Klargörande av<br />
ansvarsfördelning för vidtagande av åtgärder <strong>och</strong> förslag till de regeländringar som<br />
analysen föranleder.<br />
Uppdraget ska redovisas till regeringen (Miljödepartementet) senast den 30 juni<br />
2013.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
9/23<br />
Anföranden från intressenter (5 minuter per anförande)<br />
Älvräddarna - Lokalt-globalt (Christer Borg)<br />
Planetary bounderies – Gränsen för förlust av biologisk mångfald överskriden mer<br />
än klimatgränsen.<br />
Förlust av biologisk mångfald sker ofta genom fragmentering <strong>och</strong> degradering av<br />
arters levnadshabitat. Degraderingen av arters habitat är den huvudsakliga orsaken<br />
till arters utarmning. Exempel: Byggande av vattenkraft.<br />
Lokala ingrepp skapar problemet <strong>och</strong> effekten är extra tydlig lokalt. MEN!<br />
Problemet i sig är inte lokalt utan aggregerat leder detta till en global<br />
biodiversitetskris <strong>och</strong> utmaning på samma sätt som en mängd lokala<br />
utsläppskällor av koldioxid leder till en global klimatkris.<br />
Vattenkraften <strong>och</strong> biologisk mångfald<br />
• Skadorna uppstod tidigare – MEN PÅGÅR NU!<br />
• ”Lokala” skador kräver ny definition på ordet ”lokal”<br />
• Drygt 20 stora älvar <strong>och</strong> åar, vissa mer än 60 mil långa<br />
• Östersjön påverkas av kiselbrist – inte lokalt problem – transnationell<br />
skada<br />
Vi når målen i förnybarhetsdirektivet. År 2020 beräknas Sverige kunna exportera<br />
24 TWh <strong>och</strong> år 2030 cirka 23 TWh. Vindkraften kan regleras. Reglereffekten finns<br />
redan i den installerade vattenkraften. 30 TWh vindkraft regleras utan problem<br />
med befintlig vattenkraft<br />
Effektiviseringsåtgärder i befintliga vattenkraftverk kan balansera ökad<br />
miljöhänsyn i vattendragen. Intäkterna hos vattenkraften som produceras i Sverige<br />
är ca 30 miljarder per år. Finns utrymme för att ta en ökad miljöhänsyn.<br />
Svensk Energi – Helhetssyn (Bosse Andersson)<br />
Helhetssyn är en nödvändighet.<br />
El sparar energi, möjliggör ökad energieffektivisering, möjliggör teknikskiften.<br />
Det hållbara samhället är en el-ekonomi. All elproduktion har extern<br />
miljöpåverkan. Planerbarheten varierar mellan olika produktionsslag (vindkraften<br />
är svår att planera). Ett stabilt system för elförsörjning bygger därför på en mix av<br />
produktionsslag. Klimathotet är det stora hotet mot biologisk mångfald. Det behövs<br />
en tydlig målhierarki i miljöpolitiken – klimatarbetet bör prioriteras. Väg in globala<br />
miljöaspekter vid miljöprövning
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
10/23<br />
Produktion & potential - Elnäten håller ihop elsystemet. Vattenkraft 65,5 TWh<br />
idag, Sol & vågkraft ännu inte konkurrenskraftigt, Kraftvärme 18 TWh + 3TWh,<br />
Kärnkraft ? - 70 - ? TWh, Vindkraft från 6 TWh till 25 TWh, ~ 15 %. Det handlar<br />
om ett sammanhållet kraftsystem där kraftslag med olika egenskaper ihop med väl<br />
fungerande elnät sammantaget ger stabilitet i elförsörjningen.<br />
Slutsatser:<br />
- Vattenkraften är en unik energikälla - central för svensk elförsörjning. Den<br />
behövs för att nå Sveriges förnybarhetsmål <strong>och</strong> den behövs som balanskraft<br />
vid utbyggnad av vindkraft. Vattenkraften har mycket låga<br />
koldioxidutsläpp ur ett livscykelperspektiv<br />
- Se varje anläggnings unika förutsättningar <strong>och</strong> anpassa kraven på åtgärder<br />
- Väg krav på åtgärder mot kostnader<br />
- Klimatförändringar hotar den biologiska mångfalden<br />
- Det behövs en målhierarki i miljöpolitiken - allt kan inte samtidigt vara<br />
viktigast<br />
- Vi vill ha möjligheter att fortsätta att utveckla <strong>och</strong> modernisera<br />
vattenkraften<br />
Det går inte att generalisera mellan stora <strong>och</strong> små verksamheter t.ex. att små<br />
vattenkraft skulle vara ointressanta ur ett produktionsperspektiv.<br />
Det är viktigt att diskutera ambitionsnivån i återskapandearbetet. Vilka<br />
referensnivåer bör man ha, vilka åtgärder är rimliga?<br />
EON- EON:s arbete med <strong>och</strong> syn på vattenkraft <strong>och</strong> miljö (Johan<br />
Tielman)<br />
Vattenkraften <strong>och</strong> omvärldskrav. Å ena sidan: Förnybarhetdirektiv, 2020 mål,<br />
nationella klimatmål, fossilfri transportsektor, behov av reglerkraft för bl a<br />
vindkraftutbyggnad, decentraliserad elproduktion.<br />
Vattenkraften <strong>och</strong> omvärldskrav. Å andra sidan: God ekologisk status/potential<br />
enligt RDV, nationella miljömål, t ex levande sjöar <strong>och</strong> vattendrag, sportfiske <strong>och</strong><br />
lokal turism, ålförordning, habitatdirektiv mm<br />
Vattenkraften <strong>och</strong> omvärldskrav. Å ena sidan: Brist på data, brist på personella<br />
resurser, brist på kunskap kring regleringar, dammar, kraftverk, domar etc<br />
Vattenkraften <strong>och</strong> omvärldskrav. Å andra sidan: Vattenkraftbolagen har tillgång<br />
till nödvändig data, vattenkraftbolagen har kunskap om sina vattendrag <strong>och</strong><br />
anläggningar, win-win lösningar?<br />
Slutsats - samarbete mellan berörda parter nödvändigt<br />
Några exempel på fungerande samverkan:
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
11/23<br />
- Miljöeffekter i reglerade vattendrag, Elforsk etapp 1-3 (forts?)<br />
- “Krafttag ål”<br />
- Metodutveckling för fastställande av GEP I Ångernanälven<br />
- Fiskefrämjande åtgärder i t ex Mörrumsån, Emån, Ätran,<br />
Ångermanälven…<br />
- Vattenråd <strong>och</strong> vattenvårdsförbund<br />
- FOU, teknikutveckling t ex intagsgaller för avledning av fisk<br />
Slutsats – det är samverkan som ger resultat<br />
Allting kan inte göras samtidigt. Nationella prioriteringar behövs!<br />
Vattenfall – Vattenkraft <strong>och</strong> biologisk mångfald (Jonas Larsson)<br />
Miljöinsatser bör göras där de ger bäst effekt.<br />
Vattenfall arbetar med biologisk mångfald i bland annat: Stornorrfors (Umeälven,<br />
fiskväg, tappningar), Juktån, Bosgården (Rolfsån, omlöp), Apelnäs (Rolfsån,<br />
fisktrappa), Jonsered (Säveån, ekologiska flöden, biotopvård, nödlucka etc).<br />
Åtgärder måste baseras på en helhetssyn. Samverkan mellan olika aktörer är<br />
avgörande. Ett argument som ibland kommer upp är att en minskad elproduktion<br />
ifrån vattenkraften inte spelar någon roll eftersom Sverige kommer att ha ett<br />
överskott på elproduktion. Detta är korrekt för de kommande 10-15 åren. Därefter<br />
kan ett överskott bytas mot ett underskott beroende på bl.a. kärnkraftens framtida<br />
utveckling.<br />
Varje älvsträcka är unik <strong>och</strong> måste därför utredas individuellt. Varje vattendrag<br />
<strong>och</strong> kraftverk kräver sin egen lösning. Varje enskild åtgärd måste baseras på<br />
kostnads-nytto-analys. Generella åtgärder riskerar att bli verkningslösa <strong>och</strong> bör<br />
undvikas. Enligt Vattenfalls egen utredning angående konsekvenserna av generella<br />
miljöförbättrande åtgärder vid bolagets anläggningar i Sverige skulle produktionen<br />
minska med 4TWh(-12% av bolagets produktion) <strong>och</strong> ge 1,5% återskapande av<br />
naturlig fiskreproduktion. Det finns åtgärder som har begränsad produktionspåverkan<br />
men som kan bidra till att stärka den biologiska mångfalden (t.ex.<br />
åtgärder i biflöden).<br />
Vattenkraften är ryggraden i svensk <strong>och</strong> nordisk elproduktion. Vattenkraften är<br />
unik – flexibel <strong>och</strong> förnybar. Viktig roll som bas- <strong>och</strong> reglerkraft i energisystemet<br />
(Sverige, Norden, Nordeuropa). Europa har stora förväntningar på den nordiska<br />
vattenkraften för att klara målet om förnybar energi, klimatmålet, en fortsatt<br />
utbyggnad av vindkraften där vattenkraften ses som ”the green battery”.<br />
Kommentar: Älvräddarna – I Bosgården var inte Vattenfall med <strong>och</strong> betalade för<br />
åtgärden. Svar – Får kolla upp det igen eftersom det är den information som jag<br />
fått. Infört efter inkommen respons; Vattenfall har kollat upp detta med en
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
12/23<br />
sammanfattning av kommentarerna enligt följande; Enligt vattendomar för<br />
Apelnäs <strong>och</strong> Bosgården år 1996 sattes tid för omprövning till år 2016.<br />
Genomförda åtgärder visade sig emellertid snart otillräckliga. Bl.a. krävdes en<br />
högre minimivattenföring för att beståndet av Lygneröring skulle kunna nå nya<br />
reproduktionsområden. På grund av omprövningstiden förutsattes frivillig<br />
medverkan från Vattenfall men extern finansiering (ej av Vattenfall). Inom det<br />
s.k. Rolfsåprojektet upprättades en överenskommelse om extern finansiering men<br />
att Vattenfall skulle stå som byggherre <strong>och</strong> ansvara för upphandling <strong>och</strong><br />
projektledning. Totalt, inklusive ksotnader för projektledning, har Vattenfalls<br />
totala ekonomiska insats beräknats till 450 000 kr. Den viktigaste insatsen från<br />
Vattenfall bedömdes av Vattenfall dock vara medverkan med olika experter vilket<br />
var en förutsättning för ett lyckat resultat. Reds.anm.<br />
Sportfiskarna – Målen kan förenas om viljan finns (Anders Karlsson)<br />
Organisationen jobbar med fiske- <strong>och</strong> vattenvårdsprojekt. Är även projektledare för<br />
olika restaureringsprojekt i vatten. 50 000 medlemmar. 30 anställda.<br />
Når Sverige målen för klimat respektive biologisk mångfald i vatten? Vi ligger bra<br />
till när det energimålet. Vi ligger sämre till när det gäller miljömålen <strong>och</strong><br />
vattendirektivet. Faller tillbaka på styrmedel <strong>och</strong> brist på resurser.<br />
Bakgrund till konflikten - Vattenkraften är gynnad juridiskt, politiskt <strong>och</strong><br />
ekonomiskt. Majoriteten av kraftverken saknar tillstånd med stöd av modern<br />
lagstiftning (MB). Tillsynsverksamheten fungerar inte. Elcertifikat till leder till en<br />
konkurrensfördel för bolagen i miljöprövning, ökar exploateringen av strömmande<br />
vatten <strong>och</strong> fördyrar natur- <strong>och</strong> fiskevårdsåtgärder.<br />
Möjliga lösningar:<br />
• Utarbeta en ny <strong>och</strong> modern vattenlagstiftning för stärkt skydd av sjöar <strong>och</strong><br />
vattendrag som tar sin utgångspunkt i de nationella miljökvalitetsmålen,<br />
vattendirektivet <strong>och</strong> havsmiljödirektivet.<br />
• Förläng elcertifikaten till småskalig vattenkraft, men kräv en motprestation<br />
i form av miljöförbättrande <strong>och</strong> skadeförebyggande insatser, exempelvis<br />
fiskvägar/omlöp.<br />
• All vattenkraft oavsett ålder <strong>och</strong> tidigare tillstånd ska ha tillstånd enligt<br />
miljöbalken.<br />
• Kraftigt ökade <strong>och</strong> uthålliga anslag för skydd, restaurering <strong>och</strong> tillsyn av<br />
värdefulla vattenmiljöer för att uppnå miljömål <strong>och</strong> god ekologisk status.<br />
• Ingen utbyggnad av orörda vattenmiljöer!
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
13/23<br />
Länsstyrelsen Värmland – Vänerlaxens fria gång (Mikael Hedenskog)<br />
Vänerlaxens fria gång (EU-projekt) tillsammans med Norge (Klarälven <strong>och</strong><br />
Trysilelva). Identifiera problem/möjligheter.<br />
Snabbfakta Älven: Ett av Nordens största vattendrag, riksintresse naturvård,<br />
riksintresse friluftsliv, särskilt värdefullt för fiskevården /naturvården, många<br />
hotade/skyddsvärda arter/biotoper, stor vattenkraftproduktion, förbud mot ny<br />
kraftutbyggnad<br />
Krav: Hållbar utveckling, ramdirektivet för vatten, art- <strong>och</strong> habitatdirektivet,<br />
levande sjöar <strong>och</strong> vattendrag, åtgärdsprogram hotade arter, åldirektivet,<br />
förnyelsebarhetsdirektivet, miljöministrarnas överenskommelse, InterReg Sverige-<br />
Norgeprogrammet.<br />
Fokus: Fria vandringsvägar (uppströms/nedströms), Vänerlaxen tillbaka till de<br />
norska delarna, god ekologisk status (potential), hållbart betydelsefullt sportfiske.<br />
Huvudsakliga problem? Kraftverken blockerar, torrlägger ca 1 mil <strong>och</strong> dämmer in<br />
minst 5 mil strömmar <strong>och</strong> forsar. Ca 80% av de utvandrande smolten dödas pga<br />
kraftverken. De flesta utvandrande kelten dödas pga kraftverken. Vänerlaxen /-<br />
öringen försvagas av genetisk drift, hybridisering, låg genetisk variation. < 10% av<br />
historiska lek- <strong>och</strong> uppväxtområden nås av Vänerlaxen/öringen. < 3% återstår av<br />
de historiska Vänerlax-/öringbestånden. 7 rödlistade arter missgynnas direkt av<br />
vattenkraftutbyggnaden. Många skyddsvärda biotoper, populationer <strong>och</strong> arter<br />
missgynnas av vattenkraftutbyggnaden. Många arter har sannolikt slagits ut av<br />
vattenkraften. Makrofyter är påverkad av regleringen. Bottenfaunan är påverkad av<br />
regleringen.<br />
Huvudsaklig lösning på dessa problem? Fiskvägar förbi kraftverken <strong>och</strong><br />
”miljöanpassade” flöden. Men fiskvägar fungerar väl inte så bra? - Jo, det gör dom.<br />
Förklara? - Fiskvägar fungerar bra, om man ställer krav på högsta möjliga funktion<br />
/ effektivitet (i alla led). Konflikt med Förnyelsebarhetsdirektivet (Fd)? - Nej.<br />
Lösningen innebär av nödvändighet en viss förlust av vattenkraftproduktion, men<br />
förlusten är så liten att möjligheten att nå målet enligt (Fd) inte påverkas.<br />
Webbplats: projektwebbar.lansstyrelsen.se/vanerlaxensfriagang<br />
Fråga Svensk Energi - Hur mycket vatten ”måste” vattenkraftverken avstå? Svar -<br />
Utgångspunkten i projektet är att vattenkraftverken ska avstå det som kan krävas i<br />
samband med en omprövning enligt miljöbalken.<br />
SMHI – Verktyg för att beräkna regleringspåverkan (Niclas Hjerdt)<br />
Hydrologisk modell för beräkning av vattenföring (S-hype).<br />
Uppgifterna går att se på SMHI:s hemsida <strong>och</strong> man kan få ut uppgifter kring<br />
vattenföring vid naturliga resp. reglerade förhållanden. Genom att tillgängliggöra<br />
detta underlag kan det vara ett underlagsmaterial i dialogen.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
14/23<br />
Nationellt heltäckande underlag på vattenförekomst. Modellberäknad vattenföring<br />
med uppdatering vid kraftverksdammar. Modellberäknad naturlig vattenföring<br />
med rekonstruerade avbördningskurvor. Vattenföringsstatistik nuläge/naturlig<br />
vattenföring (MLQ, MQ, MHQ, HQ2, HQ10, HQ50). Regleringsgrad (från<br />
modellen). Nytt nationellt dammregister under utveckling.<br />
Begränsningar: Inga korttidsregleringar, modell med dygnsupplösning. Bristfällig<br />
information om överledningar, minimitappningar, magasinsvolymer. Kommer<br />
successivt att förbättras.<br />
Hur kommer vi längre? Fler mätdata från dammar <strong>och</strong> kraftverk ger bättre<br />
beslutsunderlag.<br />
Fråga Älvräddarna - Finns det inte data per timme för vattenföring/vattenstånd<br />
eftersom korttidsregleringen har stor negativ effekt på den biologiska mångfalden?<br />
Svar - Inte något krav hittills. För att öka upplösningen krävs timdata.<br />
Svenska kraftnät – Vattenkraft <strong>och</strong> vindkraft i framtiden (Sture<br />
Larsson)<br />
Balansering av förnybar elproduktion.<br />
Scenarier för vindkraftutvecklingen i Sverige. Summering av alla registrerade<br />
projekt: 45 000 MW / 100 TWh. Installerad kapacitet: Vattenkraft 16 000 MW,<br />
Kärnkraft 9 000 MW.<br />
Andra länder räknar med att den nordiska vattenkraften ska vara reglerkraft.<br />
Innebär radikalt ändrat elsystem med mer vindkraft, solenergi.<br />
Effektbalans i elkraftsystemet. Elproduktionen måste alltid följa <strong>och</strong> vara lika med<br />
förbrukningen i varje ögonblick – eller tvärtom.<br />
Balansreglering i vattenkraft. Förutsättningar: Inbyggd reglerförmåga i<br />
vattenvägar, svallgallerier, regulatorer mm. Vattenhushållningsbestämmelser<br />
miljö(vatten)domar t.ex. Magasinsnivåer (övre <strong>och</strong> nedre), flödesbegränsningar<br />
(Qmax, Qmin), flödesförändringar (maxQ m 3 /s, h)<br />
Motstående miljöhänsyn: Det globala miljövärdet av att möjliggöra stora mängder<br />
förnybar elproduktion, begränsning av miljöpåfrestningarna i vattendragen<br />
Svår men viktig avvägning.<br />
Fråga Älvräddarna - Hur klarar sig andra länder utan vattenkraft men vindkraft.<br />
Svar - Fossilkraft <strong>och</strong> import från andra länder.<br />
Fråga HaV - Hur stort är behovet av reglerkraft?<br />
Svar - Oklart hur stort det framtida behovet är, men det är ibland problem med<br />
otillräcklig reglerförmåga redan i dag <strong>och</strong> det blir inte lättare med en starkt ökande<br />
mängd vindkraft.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
15/23<br />
Fråga Länsstyrelsen Västra Götaland - Är nätet en begränsande faktor?<br />
Svar – Ja ibland när vattenkraften utnyttjas maximalt.<br />
Länsstyrelsen Gävleborg – Myggproblem <strong>och</strong> biologisk mångfald<br />
(Maria Widemo)<br />
Människor, mygg <strong>och</strong> natur vid Nedre Dalälven – en regional landskapsstrategi<br />
Begränsa massförekomsten av översvämningsmygg samtidigt som den biologiska<br />
mångfalden bevaras ( www.människor-mygg-natur.se ). Idag sker besprutning av<br />
områden för att begränsa förekomsten av mygglarver.<br />
Leta efter lösningen bland orsakerna till myggproblemen- inte fokusera på att<br />
lindra symptomen. Ekosystemansatsen: RLS sätter människan i fokus. Samarbete<br />
med allmänheten. Dialog med kraftproducenterna. Fylla kunskapsluckor!<br />
Regleringen en del av lösningen? Två huvudspår: hävd <strong>och</strong> vatten<br />
Effekten av hävd: Slåtter <strong>och</strong> bete återupptas, Forskning <strong>och</strong> försök (UU,<br />
SLU,CBM)<br />
Vatten: Möjligheter för anpassning av flöden sommarstid. Utreda vad som skiljer<br />
myggfria resp. myggår på 2000-talet m.a.p. nederbördsmönster, magasinfyllnad,<br />
tappningsstrategier. Kan man undvika vissa sommaröversvämningar? Kan man<br />
låta vattnet flöda ”ordentligt”? Är miljöanpassad vattenföring lösningen?<br />
Arbeta mot flera miljömål: biodiversitet, vattendrag, våtmarker, SAMT en levande<br />
landsbygd.<br />
Fråga Kammarkollegiet - Har vattenföringarna/regleringarna förändrats? Svar -<br />
Under de senaste 100 åren har regleringar byggts, men från slutet 1999-2000 har<br />
problemen eskalerat.<br />
Fråga Älvräddarna - Har ni tittat på kopplingen till avregleringen av elmarknaden?<br />
Svar - Vi har tänkt tanken, men inte gjort mer i nuläget? Det kanske kan vara en<br />
del i problemet men det går inte att bortse från att det också har skett en<br />
förändring i hävden också.<br />
Kommentar Fortum - Fortum framför att man genom en utredning, där man<br />
jämfört reglerade med oreglerade förhållanden (modellerat), visat att de<br />
översvämningar som orsakar myggproblem är likadana vid nuvarande drift som vid<br />
oreglerade förhållanden.<br />
Svensk vattenkraftförening – Vilka är vi, vad vill vi, miljöpolicy? (Jan-<br />
Åke Jacobsson)<br />
Föreningen har funnits i 30 år. 800 medlemmar <strong>och</strong> totalt 689 vattenkraftverk.<br />
Ofta som småföretag. Medlemmarna bor ofta intill.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
16/23<br />
Kan vi uppnå båda målen – ja det kan vi om vi vill. Miljöbalken ger möjlighet <strong>och</strong><br />
sätter ramarna (dock komplicerat)<br />
Konflikterna? Tillsynsmyndigheten uppträder inte på samma sätt i landet;<br />
praktiska råd – förbud. Konkurrerande intressenter har svårigheter att<br />
kommunicera med varandra. Dialog<br />
Vad finns det för möjliga lösningar <strong>och</strong> insatser? Respekt för det historiska<br />
samhällets administration. Genom övergångsregler har tillstånd från tidigare<br />
lagstiftningar som 1983 års vattenlag, 1918 års vattenlag <strong>och</strong> ännu äldre lagar getts<br />
rättskraft som tillstånd meddelade enligt miljöbalken. (SOU 2009:42 4.12).<br />
Därmed kan gamla tillstånd omprövas. I omprövningssammanhang kan alltså<br />
uppträda ”tillstånd” som utgörs av sådana rättigheter, grundade på myndighets<br />
beslut, domar <strong>och</strong> förlikningar i processer vid allmänna domstolar, eller urminnes<br />
hävd. (SOU 2009:42 4.13).<br />
Vad finns det för möjliga lösningar <strong>och</strong> insatser? En omprövning innebär att nya<br />
villkor kan sättas. Verksamhetsutövaren ska tåla att viss volym vatten ska släpas i<br />
omlöp eller på annat sätt för faunapassage. Villkor som äventyrar verksamheten får<br />
inte sättas. Omprövning är en mycket omständlig process som kräver insatser från<br />
Mark- <strong>och</strong> miljödomstolarna (10000 dammar), krävs ett enklare förfarande. Inga<br />
”heliga kor”. Nya anläggningar som klarar Miljöbalkens prövning ska tillåtas.<br />
SVAF har tagit fram en miljöpolicy för sina medlemmar.<br />
Mälarenergi – Vattenkraften <strong>och</strong> biologisk mångfald – möjligheter <strong>och</strong><br />
hinder (Mats Lindberg)<br />
Möjligheter: Produktionshöjande åtgärder, jobbar med samverkan/dialog (lst<br />
Västmanland). Fiskutsättningar, frivilliga tappningar. Biotopvårdsplan i Svartån<br />
(samarbete med lst + Västerås kn). Forskningsprojekt med SLU i Skinnskatteberg<br />
Hinder: Fick nej i MÖD för att riva ut 2 dammar. Fiskväg i Kallsten problem med<br />
att bygga omlöp p.g.a. motvilliga markägare+förorenad mark.<br />
Sam- <strong>och</strong> helhetssyn på vattenkraften – nationellt. Balans mellan vattenkraft <strong>och</strong><br />
biologisk mångfald – avvägningar. Biologisk mångfald - incitament för åtgärder för<br />
biologisk mångfald t.ex. skattereduktion på fastighetsskatten? Faunacertifikat?
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
17/23<br />
Naturskyddsföreningen – Naturskyddsföreningens syn på vattenkraft<br />
(Ellen Bruno)<br />
SNF är medvetna om att vattenkraft är en ren <strong>och</strong> förnybar energikälla <strong>och</strong> som<br />
sådan har vi också valt att märka den vattenkraft som med minst negativ<br />
miljöpåverkan med vårt eget miljömärke ”Bra Miljöval”. Pengarna från ”Bra<br />
Miljöval” går in till en åtgärdsfond där olika projekt kan ansöka om medel.<br />
MEN<br />
• De negativa effekterna av vattenkraft på biologisk mångfald är idag<br />
oacceptabla.<br />
• Industrin har inte hängt med i övriga samhällets utveckling mot bästa<br />
tillgängliga teknik <strong>och</strong> förorenaren betalar.<br />
• Lagstiftningen är inte funktionell<br />
• I <strong>och</strong> med klimateffekten med större nederbörd finns nu ett fönster då<br />
miljöhänsyn inte behöver kosta särskilt mycket<br />
Förlust av biologisk mångfald <strong>och</strong> turism <strong>och</strong> fiskemöjligheter – lax, ål,<br />
stormusslor, öring, asp etc. Viktiga livsmiljöer för utter, bäver <strong>och</strong> strömstare.<br />
Förändrade flödesregimer som lett till fragmentering av biotoper <strong>och</strong> brutna<br />
naturliga transporter av sediment <strong>och</strong> näring – kväve, fosfor, kisel. Detta påverkar<br />
floran <strong>och</strong> faunan i vattensystemet <strong>och</strong> havet. Påverkar t.om. förekomsten av<br />
algblomningar i Östersjön.<br />
Effekter syns också i biotoper som är beroende av regelbundna flödesförändringar<br />
såsom svämskogar, eustarier, våtmarker, strandängar.<br />
Vad är lösningen? Effektiv implementering av Vattendirektivet – god ekologisk<br />
<strong>och</strong> kemisk status i sötvatten. Krav på 95% överlevnad för upp - <strong>och</strong> nervandrad<br />
fisk. Ekologisk adekvat minimitappning. Utövaren ska betala. Förändrad<br />
miljölagstiftning. Alla kraftverk ska ha moderna tillstånd. Utövaren ska betala<br />
prövning. Mer resurser till myndigheter - tillsyn <strong>och</strong> domstol.<br />
Blicka utomlands för exempel på möjliga åtgärder, t.ex. USA.<br />
Fråga. Eon - Vilka fiskvägar når en effektivitet på 95%? Svar – Inget entydigt svar<br />
på frågan utan det handlar även om utformningar i det enskilda fallet. I USA finns<br />
sådana lösningar.<br />
Vattenmyndigheten N Östersjön – Vattenkraft <strong>och</strong><br />
vattenmyndigheternas Åtgärdsprogram (Anna Peters)<br />
Vattendirektivet är viktig för att få åtgärder till stånd. Åtgärdsprogram riktar sig till<br />
myndigheterna inte direkt mot enskild. Bör hålla vad man lovar gentemot EU.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
18/23<br />
Juridiska kedjan: MKN – ÅP – tillsyn – omprövning – tillståndsprövning. Den<br />
fungerar ”sådär” idag. Hur kan det bli bättre (mer praktiskt <strong>och</strong> mera förutsebart)?<br />
”Komplett” objektslista med bedömda behov av ”typ-åtgärder”? – underlag inför<br />
uppkommande tillståndsprövningar. Hanterligt urval av objekt för aktiv<br />
tillsyn/omprövning under förvaltningscykeln. Förutsätter kännedom om gällande<br />
tillstånd/villkor. Tillsynsvägen (jfr tex MÖD M 2350-11, Färna) eller samverkan?<br />
Tillsyn/omprövning för (tidsmässigt) prioriterade vattensystem? Prioritering<br />
utifrån samhällsnytta, men hur? Helhetssyn snarare än vattenförekomster, (EU)-<br />
skyddade områden <strong>och</strong> arter, värdefulla för turism/friluftsliv, miljömålsarbetet,<br />
enklaste först, kombinationer av flera.<br />
Hur ska vi hantera återstående (dvs merparten) objekt för kommande ÅP? Kanske<br />
ska vi avvakta med att ta ställning till eventuella mindre stränga kvalitetskrav, dvs<br />
miljökvalitetsnormer ”sämre” än god ekologisk status? Synen på kraftigt<br />
modifierade vatten (KMV) – vilka förväntningar/farhågor finns kring detta<br />
begrepp? Är utpekande av KMV – mycket väsen för lite ull? Bättre styrmedel? Om<br />
del av ÅP – behöver förankras med regeringskansliet<br />
Fiskevattenägarna - Sveriges Fiskevattenägareförbunds syn på<br />
vattenkraften (Thomas Lennartsson)<br />
Intresseorganisationen för ägare <strong>och</strong> förvaltare av fiskevatten. Ca 700<br />
Fiskevårdsområdesföreningar + ett flertal kommuner, bolag, organisationer <strong>och</strong><br />
enskilda fiskerättsägare medlemmar.<br />
Fiskevattnet är landsbygdens <strong>och</strong> fastigheternas tredje resurs efter jord <strong>och</strong> skog –<br />
stor potential som framtidsnäring på landsbygden.<br />
Fiskerinäring: kust- <strong>och</strong> insjöfiske, vattenbruk <strong>och</strong> fisketurism.<br />
Kraftverksutbyggnaden i landets vattendrag <strong>och</strong> tillhörande sjöregleringar är<br />
tillsammans med flottledsrensning <strong>och</strong> försurningen de fysiska ingrepp som har<br />
haft <strong>och</strong> har störst negativ inverkan på våra fiskevatten <strong>och</strong> vår fiskresurs.<br />
Påverkan på fisk <strong>och</strong> fiskevatten:<br />
Traditionella vandringsfiskar (lax, öring, ål, nejonögon) men även andra arter (ex.<br />
gädda, sik) – vandringshinder <strong>och</strong> ödelagda lek- <strong>och</strong> uppväxtområden.<br />
Sjölevande arter – utarmade <strong>och</strong> förstörda lek- <strong>och</strong> uppväxtbiotoper.<br />
Fysisk påverkan är det största problemet inom vattendirektivsarbetet d.v.s.<br />
vandringshinder uppströms- <strong>och</strong> nedströms, korttidsreglering, strypta flöden,<br />
uppdämda lek- <strong>och</strong> uppväxtbiotoper.<br />
Villkor <strong>och</strong> fiskeavgifter väger inte på långt när upp förorsakade skador – många<br />
gånger svårt att hitta åtgärder som kompenserar skadorna – ”lappa <strong>och</strong> laga” –<br />
helhetssyn efterfrågas.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
19/23<br />
Åtgärder: Stopp för vidare utbyggnad av vattendrag – dock ej effektivisering av<br />
befintliga kraftverk.<br />
Stopp för ny småskalig vattenkraft inom ramen för elcertifikatsystemet<br />
Ökat miljöansvar för vattenkraftsindustrin - vattenkraften underställs<br />
miljöprövning enligt MB på samma sätt som annan liknande verksamhet.<br />
Kräv tillstånd för vattenkraftverk som bedrivs med hänvisning till ”urminnes hävd”<br />
Högre prioritering <strong>och</strong> ökade resurser för tillsyn av vattenkraft.<br />
Ökade resurser för omprövning av vattendomar.<br />
Ålen - säkra alla led i ålens naturliga livscykel - säker upp- <strong>och</strong> nedvandring.<br />
Helhetsgrepp - länka ihop åar <strong>och</strong> älvar till sammanhängande vattenflöden via<br />
faunapassager, väl tilltagna minimivattenflöden <strong>och</strong> anordningar som skyddar<br />
fiskarters passage genom turbiner.<br />
Fråga Svensk Energi - Har ni räknat på hur mycket vatten som skulle behövas för<br />
att åtgärda problemen sammantaget i hela landet? Svar - Har inte räknat på detta.<br />
Kommentar Sportfiskarna - Oftast handlar det om de 5 % (omprövningen) som kan<br />
bli aktuella i samband med en omprövning.<br />
Fortum (Birgitta Adell)<br />
Började med en inledning om att Fortum gör en hel del för naturvården men är<br />
dåliga på att tala om det. Sedan följde en beskrivning av vissa miljöprojekt.<br />
Några exempel på Fortum miljöprojekt:<br />
Flodpärlmusslan Två fleråriga forskningsprojekt Karlstads universitet. Faktorer<br />
som påverkar förutsättningarna för musslorna samt öringens ursprung för<br />
betydelsen av musslans parasitstadium<br />
Omlöp Lundströmmen Delångersån – uppföljning visar bra funktion. Samarbete<br />
med Hudiksvalls kommun<br />
Eldbäcken en biokanal, mer än bara en fiskväg, vid Eldforsen Västerdalälven.<br />
Forskare från Karlstads universitet, följer koloniseringen.<br />
Sommenöringen. Spill i Visskvarn kraftverk Bulsjöån för skydd av<br />
Sommenöringen, återintroduktion av Flodpärlmussla. Sommens FVO, Lst<br />
Östergötland, Tranås Energi.<br />
Restaurering av älvängar <strong>och</strong> svämskogar. Syfte är att öppna upp,<br />
skapa/återskapa lövskogsmiljöer. Upplandsstiftelsen<br />
Naturvårdsanpassad skötsel av Fortums marker i Untra Dalälven. Väntar på<br />
beslut om fortsatta åtgärder i Untra.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
20/23<br />
Kommentar: Vattenregleringen orsakar inte myggproblemen vid Dalälven eller<br />
Klarälven! Det är skillnad mellan vattenreglering <strong>och</strong> vattenföring!<br />
Utrivning av två dammar i biflöden till Oreälven<br />
Ävjepilörten vid Svartälven trolig kommande åtgärd<br />
Gullspångsälven skapa förutsättningar för Gullspångslaxen att leva <strong>och</strong> utvecklas i<br />
sin hemälv<br />
Klarälven. Biotoprestaurering 29 km lång sträcka återställa efter flottningsepoken<br />
LIP+fond.<br />
Forskningsprojekt som fokuserar på skillnaderna mellan odlad <strong>och</strong> vild lax <strong>och</strong><br />
öring i Klarälven. 1. Fodrets betydelse (typer <strong>och</strong> mängd) för fiskens storlek,<br />
könsmognad <strong>och</strong> vandringsbenägenhet. 2. Kartläggning av fiskens vandringsvägar.<br />
3. Studie av den vilda laxens överlevnad<br />
Två nya projekt beslutade i vår:<br />
1. Förbättrad fångsstatistik av lax <strong>och</strong> öring i Vänern, samarbete med Sportfiskarna<br />
2. Förbättrade möjligheter nedströmsvandring för lax <strong>och</strong> öring, Karlstads univ.<br />
Skulle fiske kunna tillåtas om lax <strong>och</strong> öring skulle nå sina lekområden via<br />
fisktrappor? Hur stor del av lekområdena i Norge var besatta efter 40 mils<br />
vandring?<br />
Fortums Miljöfond finansieras genom försäljningen av Bra miljövalmärkt el. Dessa<br />
medel skall gå till projekt för att minska vattenkraftens miljöpåverkan. Projekten<br />
måste godkännas av Svenska Naturskyddsföreningen. Under 2012 tillskott via<br />
egenfinansiering<br />
Dialog Ja tack! Och Välj Bra Miljövalmärkt el!<br />
Fråga Kammarkollegiet - Hur många vattenkraft äger Fortum? Svar - 211 stycken<br />
<strong>och</strong> ungefär hälften är småskaliga.<br />
Elforsk (Sara Sandberg)<br />
Redovisade några resultat från forskningsprogrammet ”Vattenkraftverk –<br />
miljöeffekter, åtgärder <strong>och</strong> kostnader i nu reglerade vatten”.<br />
Exempel på dialog genom ett forskningsprogram.<br />
Fyra resultat från forskningsprogrammet. En populationsmodell för att beräkna<br />
effekterna av en planerad åtgärd vid ett vattenkraftverk, en modell för<br />
kostnad/nyttoanalys i samband med en åtgärd, utvärdering av en teknisk lösning<br />
för nedströmsvandring, beskrivning av ett hypotetisk scenario -2,+1 (riva ut 2<br />
dammar/vattenkraftverk <strong>och</strong> bygg ett nytt.<br />
Elforsk planerar för en fortsättning av forskningsprogrammet.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
21/23<br />
Kortfattade redovisningar av grupparbetesresultat<br />
(Reservation för att samtliga gruppmedlemmar eventuellt inte till fullo<br />
instämmer i allt som gruppföreträdaren lyfte fram, se därför också respektive<br />
SWOT-analys).<br />
Grupp 1<br />
Peder Eriksson. Styrkor – kunskaper finns. Myndigheter – etablerade<br />
verksamheter<br />
Grupp 2<br />
Det vore bra med en lågsiktig strategi kring vattenkraft <strong>och</strong> miljöförbättringar.<br />
Kunskap om vad vill vi egentligen. En gemensam strategi.<br />
Svaghet med en splittrad myndighetsstrategi. Bättre vägledning, rättssäkert vad<br />
kan man göra på myndighetsnivå.<br />
Mer incitamentsdrivna åtgärder? Elcerten?<br />
Vattenkraften är den mest effektiva reglerresursen även hot om minskning<br />
Grupp 3<br />
Positiva saker även negativa vilket ger möjligheter.<br />
MKN inte tillräckligt tydligt idag – skulle behöva utvecklas<br />
Lagstiftningen ”trög”. Flytta ned prövning på lst??<br />
Öka incitamenten, elcertifikaten, fastighetsskatten.<br />
Rimliga åtgärder, vem gör den avvägningen? Politisk fråga.<br />
Skalproblem Nordisk elmarknad krav på vattenförekomstnivå<br />
Resurser/kompetens brist. Forum för att träffas. Kunskapsöverföring?<br />
Grupp 4<br />
Susanna Hogdin Länsstyrelsen Västra Götaland<br />
Mycket samsyn i gruppen.<br />
Det finns en bra kompetens kring hur man kan vidta åtgärder för att minska de<br />
negativa effekterna av vattenkraften.<br />
Vattenkraften är viktig för välfärden<br />
Det finns ett tydligt ansvarsförhållande för åtgärder
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
22/23<br />
Brist på helhetssyn<br />
Negativ fysisk påverkan<br />
Stort antal vattenkraftverk<br />
Tydligare/transparent åtgärdsprogram<br />
Nationell strategi/samverkan för helhetssyn<br />
Snabba lösningar i regelverket riskerar att ge dåliga lösningar i verkligheten<br />
Grupp 5<br />
Anna Östland Vattenfall.<br />
Samsyn kring en del. Positivt med ökad medveten kring de inbyggda konflikterna.<br />
Bra med träffar.<br />
Kostnads-Nyttoperspektiv behöver samverka mer kring det.<br />
Grupp 6<br />
Är vattenkraft förnybar? Reglerbarheten inte enbart positiv. Vattenkraft är ett<br />
anpassningsbart energislag.<br />
Mer resurser för tillsyn, förbättra lagstiftningen. Samma spelregler.<br />
Går att åstadkomma åtgärder till relativt låg kostnad.<br />
Inte generella avvägningar utan behövs en syn per anläggning.<br />
Gör åtgärder nu..mycket har förstörts. Problem att effektivisering inte sker<br />
eftersom tillståndsprocessen är osäker.<br />
Grupp 7<br />
Bidrar inte till försurning! Bidrar till klimatmålen, inhemsk produktion.<br />
Juridisk hantering, oklara spelregler. Brist på egenkontroll, tillsyn, data,<br />
Ingen långsiktig politik/strategi.<br />
Svag praxis hos domstolarna<br />
Oklart god ekologisk status.<br />
Förbättrade styrmedel, elcert bl.a.<br />
Effektivisering, ökad tillrinning ska den användas för miljöförbättrande åtgärder?<br />
Gå från ord till handling.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
23/23<br />
Möjliga slutsatser-Hur går vi vidare?<br />
(Niklas Egriell, Fredrik Nordwall, alla)<br />
Behovet av en nationell strategi återkommer ofta.<br />
Samverkan kring strategi/åtgärdsarbete<br />
Generella vs individuella åtgärder. Helhetssyn <strong>och</strong> individuella lösningar hur<br />
hänger det ihop. Behöver inte bli ett motsattsförhållande.<br />
Komplext elsystem inte enkelt med enkla lösningar<br />
Vad är en bra lösning inom vattenkraften, vad är BAT? Hitta kravnivån.<br />
Vem ska initiera miljöförbättrande åtgärder? Incitamenten? Flytta bollen över till<br />
ägaren istället för myndigheten?<br />
”Rimlig åtgärd” – vem ska avgöra det? Kraftbolagen, domstolen , Svar: mer dialog<br />
Leder en nationell strategi i samsyn till att bolagen vidtar egna åtgärder? Njae.<br />
Älvräddarna - Åtgärder som har gjorts - går för långsamt. Risk att vi får betala vite<br />
till EU.<br />
Svensk Energi - Åtgärder behöver vidtas i rimlig takt samt utifrån<br />
kostnads/nyttoanalys + dialog<br />
Bibehålla nätverket för fortsatt dialog<br />
Tillsyn – uppmuntra till egenkontrollen<br />
Svårt att få en överblick över hur åtgärdarbetet bedrivs även det som bedrivs på<br />
frivillig väg. Uppföljning av åtgärder. ”Åtgärder i vatten” är en databas där<br />
uppgifter om åtgärder kan skrivas in. I framtiden en åtgärdsmodul i VISS.<br />
Avstämningar av vilka åtgärder som gjorts. Vem har bekostat vad. Varför är<br />
kostnaden viktig? Det är väl åtgärden som är viktig? Beräkning av<br />
kostnadseffektivitet av åtgärder för framtida avvägningar.
1/20<br />
Minnesanteckningar gruppdiskussioner<br />
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
HaV har sammanställt minnesanteckningar från dialogmötena i Örebro den 24 maj<br />
2012 <strong>och</strong> Umeå den 27 maj 2012. Minnesanteckningarna har kommunicerats med<br />
berörda intressenter för att undvika missförstånd. Anteckningarna ger en<br />
översiktlig bild av vad som avhandlats på mötena <strong>och</strong> ska inte ses som respektive<br />
organisations slutliga ställningstaganden i olika frågor.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
2/20<br />
SWOT-analys – Grupp 1<br />
Gruppdeltagare inkl organisation: Niklas Egriell, HaV, Christer Borg, Älvräddarna,<br />
Peder Eriksson, Länsstyrelsen Örebro, Åke Henriksson, EON, Gun-Åhrling-<br />
Rundström, Svensk Energi, Sten Åfeldt, Energimyndigheten.<br />
Interna<br />
faktorer<br />
Externa<br />
faktorer<br />
Positiva faktorer<br />
Styrkor<br />
Vattenekologiperspektiv: Det finns<br />
en generell ekologisk kunskap om<br />
påverkan <strong>och</strong> åtgärder. Stor<br />
kunskapsmassa.<br />
Myndighetsperspektiv: Etablerad<br />
verksamhet.<br />
Produktionsperspektiv:<br />
Regleringsförmåga,<br />
kostnadseffektiv, driftsäker.<br />
Överens: Ja, om allt ovan.<br />
Möjligheter<br />
Vattenekologiperspektiv:<br />
Vattenförvaltningen <strong>och</strong><br />
ramdirektivet ger nya möjligheter<br />
som kan tas tillvara om vilja <strong>och</strong><br />
kunskap finns.<br />
Myndighetsperspektiv: Se hela<br />
avrinningsområden utifrån ett<br />
helhetsperspektiv.<br />
Kommittédirektivet.<br />
Produktionsperspektiv: Se hela<br />
vattensystem för att säkerställa<br />
produktion <strong>och</strong> samtidigt gynna<br />
miljön. I vissa fall finns möjlighet till<br />
en win-win-situation där man både<br />
kan höja produktionen <strong>och</strong> öka den<br />
ekologiska hänsynen. Att göra mer<br />
genomtänkta kostnads-<br />
/nyttoanalyser. Att koppla någon<br />
form av certifikat till krav på<br />
miljöåtgärder.<br />
Överens: Ja, i stort sett. Dialog är en<br />
viktig förutsättning för att komma<br />
framåt <strong>och</strong> få bra avvägningar.<br />
Negativa faktorer<br />
Svagheter<br />
Vattenekologiperspektiv: Har ofta en<br />
miljöpåverkan. Kan påverka ekosystem<br />
i grunden med vandringshinder <strong>och</strong><br />
exempelvis påverkan på<br />
ämnestransporter såsom<br />
kiseltransport till Östersjön. Saknas<br />
kunskap om livet i vattnet vid de olika<br />
anläggningarna. Kompetens <strong>och</strong><br />
egenkontroll behöver utvecklas hos<br />
verksamhetsutövarna.<br />
Myndighetsperspektiv: Behov av<br />
utveckling av lagstiftning <strong>och</strong><br />
rättspraxis. Teknisk kunskap behöver<br />
stärkas. Otillräckliga tillsynsresurser.<br />
Finns ingen tydlig strategi för<br />
omprövning.<br />
Produktionsperspektiv:<br />
Överens: I stort överens, men<br />
tveksamheter om hur viktig<br />
kraftindustrin är för Östersjöns<br />
kiselhalter.<br />
Hot<br />
Vattenekologiperspektiv:<br />
Klimatförändringen kan även vara<br />
negativ för vattenekologin. Man kan få<br />
invasiva, främmande arter.<br />
Myndighetsperspektiv: Otydlighet<br />
gällande mål <strong>och</strong> lagstiftning. Brist på<br />
kunskap <strong>och</strong> dialog. Bristande<br />
resurser.<br />
Produktionsperspektiv: Förlorad<br />
produktion. Bristfälliga kostnads-<br />
/nyttoanalyser. Brist på kunskap <strong>och</strong><br />
dialog.<br />
Överens: Ja i stort om allt. Brist på<br />
kunskap <strong>och</strong> dialog.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
3/20<br />
Gruppdiskussioner – Grupp 1<br />
Närvarande: Christer Borg , Älvräddarna (Älvr), Peder Eriksson (presentatör <strong>och</strong><br />
SWOT-schema), Länsstyrelsen i Örebro län (Lst T), Åke Henriksson, EON AB<br />
(Eon), Gun Åhrling-Rundström, Svensk Energi (SE), Sten Åfeldt (SÅ),<br />
Energimyndigheten (Em), Niklas Egriell (NE), <strong>Havs</strong>- <strong>och</strong> <strong>vattenmyndigheten</strong><br />
(HaV) (fört minnesanteckningar)<br />
Styrkor<br />
Bra ur produktionsperspektiv då vattenkraften är viktig som reglerkraft som stöd<br />
till andra förnyelsebara energikällor såsom vindkraft <strong>och</strong> då den har stora<br />
möjligheter att reglera till tidpunkter då behovet är störst. Finns redan etablerat<br />
med anläggningar <strong>och</strong> infrastruktur vilket håller nere kostnader <strong>och</strong> underlättar<br />
skötsel. Kostnadseffektiv i förhållande till andra energikällor.<br />
Reglermöjlighet både ur säsongsperspektiv <strong>och</strong> sekundperspektiv. Vattenkraften är<br />
viktig för vår elförsörjningstrygghet. Finns egeninitierade projekt hos bolagen <strong>och</strong><br />
viss drivkraft hos bolagen. Hög kunskapsmassa när det gäller större generell<br />
kunskap om teknik, inkl. miljöteknik, <strong>och</strong> ekologi. Man arbetar bl.a. på<br />
Energimyndigheten med kompetensutveckling gällande de tekniska<br />
energisystemen.<br />
Frågeställningar (viktiga exempel som diskuterades);<br />
Är vattenkraften fortfarande kostnadseffektiv om man måste nå god status enligt<br />
Ramdirektivet för vatten? Detta var svårt för någon att ge ett entydigt svar på.<br />
Om vi identifierat ett åtgärdsbehov för att nå God Ekologisk Potential enligt<br />
Ramdirektivet för vatten. Kan vi då åtgärda på ett sätt som inte kostar energi,<br />
exempelvis biotopvård i något biflöde. Detta kan man undersöka, men det kan vara<br />
svårt att ersätta ett kontinuitetsproblem med fiskvandringsstopp med en åtgärd<br />
som ger en helt annan effekt i ett annat vattensystem <strong>och</strong> rörande andra<br />
populationer.<br />
Energimyndigheten lyfte fram den viktiga kompetenshöjning som pågår <strong>och</strong> som<br />
avses utvecklas när det gäller miljövänlig teknik. Det finns trots allt egeninitierade<br />
projekt. Finns en drivkraft hos bolagen.<br />
Vad var man överens om?<br />
Det mesta förutom hur omfattande produktionspåverkan man kan tolerera för att<br />
förbättra ekosystemen. Svensk Energi <strong>och</strong> EON vill ha större hänsyn till produktion<br />
<strong>och</strong> samhällsekonomi.<br />
Svagheter<br />
Älvar torrläggs <strong>och</strong> vandringsproblem för vattenorganismer. Påverkar<br />
ekossystemen negativt i grunden med hinder, döda strandzoner. Den naturliga<br />
floran klarar inte de snabba vattenståndsvariationerna. Finns även forskning som<br />
visar att vattenkraft orsakar en minskning av tillförseln av kisel till Östersjön. Det<br />
görs alldeles för lite åtgärder från bolagen själva <strong>och</strong> i för långsam takt. Bolagen<br />
saknar kunskap om ekologin. Det är mest lokala föreningar <strong>och</strong> det allmänna som<br />
finansierar ekologisk anpassning. Låg kunskap om mer detaljer gällande varje<br />
enskilds anläggnings påverkan på ekologin. Vad finns det t.ex. för fisk <strong>och</strong> musslor i<br />
anslutning till respektive kraftanläggning? Hur påverkas de av vattenkraften?
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
4/20<br />
Fragmentisering <strong>och</strong> låg kontinuitet kan inte ersättas av biotopvård. Kungsådra<br />
som man krävde för fria vandringsvägar på 1800-talet togs i många fall bort <strong>och</strong><br />
ersattes av totalstopp för alla vattenorganismer på 1900-talet. Man har inte kommit<br />
alls lika långt med bästa miljöteknik <strong>och</strong> miljöhänsyn <strong>och</strong> att förorenaren betalar<br />
som man gjort när det gäller miljöfarlig verksamhet enligt 9 kap i miljöbalken.<br />
Spretande praxis när det gäller krav på ekologisk hänsyn.<br />
När det gäller myndighetsarbetet, arbetet med prövning, tillsyn, krav på<br />
egenkontroll <strong>och</strong> praxis är man i en utvecklingsfas där det fortfarande pågår<br />
enprocess. Arbetet kommer kräva mycket resurser. Rättspraxis. Egenkontroll hos<br />
bolagen är dåligt utvecklad. Låg teknisk kunskap om energisystemen på vissa<br />
myndigheter såsom länsstyrelserna men också låg biologiskt kunskap hos många<br />
kraftbolag <strong>och</strong> i viss mån hos Mark- <strong>och</strong> miljödomstolen. Otillräckliga<br />
tillsynsresurser <strong>och</strong> omprövningsresurser hos myndigheterna. Om man fortsätter i<br />
befintlig omprövningstakt på 3-6 fall om året så kommer det dröja flera hundra år<br />
innan man kommer nå god ekologisk status/potential i vattendragen där<br />
kraftverken finns. Ramdirektivet för vatten kräver arbete ur ett<br />
avrinningsområdesperspektiv men i miljöbalken finns små möjligheter att ta<br />
helhetsgrepp ur ett avrinningsområdesperspektiv utan den styr varje anläggning<br />
för sig. Man har varit dålig på att kommunicera produktionsperspektivet <strong>och</strong><br />
klimatperspektivet.<br />
Vad var man överens om?<br />
Bolagsföreträdare <strong>och</strong> energiexperter behöver mer kunskap biologi <strong>och</strong><br />
myndigheter behöver mer kunskap om teknik <strong>och</strong> energisystem. EON delar inte<br />
helt synen på en oklar praxis. Man är inte överens om att bolagen arbetar för<br />
långsamt med miljöåtgärder.<br />
Möjligheter<br />
Ramdirektivet för vatten gör att de ekologiska problemen synliggörs <strong>och</strong> en<br />
effektivare hantering krävs. Alla parter kan då få in det ekologiska perspektivet mer<br />
i arbetet med kraftproduktionen <strong>och</strong> se till helheten. Det finns möjligheter att<br />
säkerställa produktion av energi långsiktigt. Pågår en hel del forskning som man<br />
framöver kan ta tillvara. Man kan erbjuda ”morötter” för att ta ekologiska initiativ.<br />
Tyskland har liknande möjligheter i ett miljöcertifieringssystem för vattenkraften.<br />
Ur myndighetssynpunkt ser man kommittédirektivet som en möjlighet att komma<br />
framåt <strong>och</strong> få tydligare krav på bästa möjliga teknik på liknande sätt som frö<br />
miljöfarlig verksamhet. Långsiktiga spelregler kan också tas fram. ÅH o GÅR svårt<br />
att uttala sig om det. Elcertifikaten behöver kopplas till miljöbalken <strong>och</strong><br />
grundläggande krav på erforderliga tillstånd <strong>och</strong> miljöhänsyn.<br />
Vi kan göra en bra rimlig kostnads-nyttoanalys. Se på vattensystemvis <strong>och</strong> hur man<br />
kan bibehålla produktionen samtidigt som man förbättrar den ekologiska<br />
hänsynen. Man kan få upp ögonen för hela energisystemet <strong>och</strong> se systemtekniskt<br />
på det. En möjlighet finns att Kommittédirektivet också tar hänsyn till<br />
produktionsperspektivet. Vi kan arbeta vidare med Grön el. Vind <strong>och</strong> vatten ligger i<br />
topp vad allmänheten prioriterar enligt Svensk Energi. Vattenkraft ligger strax<br />
under vindkraft i popularitet vilket är en möjlighet för framtida bibehållande <strong>och</strong><br />
utveckling. Man bör kunna få ut mer energi. Man kan höja effekten samtidigt som<br />
man tar mer ekologisk hänsyn.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
5/20<br />
Vad var man överens om?<br />
Man kan få en win-win-situation om man tar mer ekologisk hänsyn samtidigt som<br />
man effektiviserar <strong>och</strong> i vissa fall höjer effekten.<br />
Hot<br />
Klimatförändringar kan ge stora negativa ekologiska effekter <strong>och</strong> nya invasiva<br />
arter. Bristfälliga kostnads nyttoanalyser i åtgärdsarbetet kan ge en dålig<br />
prioritering av ekologisk hänsyn.<br />
Ur ett myndighetsperspektiv finns en otydlighet gällande kopplingen mellan mål,<br />
normer <strong>och</strong> lagstiftning. Kommer inte framåt i tillräckligt hög takt.<br />
Vad var man överens om?<br />
Man är överens om att man har viss brist på kunskap gällande framtida hot. Det är<br />
viktigt att lyssna in omvärldens behov.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
6/20<br />
SWOT-analys – Grupp 2<br />
Gruppdeltagare inkl organisation: Fredrik Nordwall, HaV, Jakob Bergengren,<br />
Länsstyrelsen Jönköping, Jonas Larsson, Vattenfall, Bo Andersson, Svensk Energi,<br />
Mikaela Sahlin, Energimyndigheten<br />
Interna<br />
faktorer<br />
Externa<br />
faktorer<br />
Positiva faktorer<br />
Styrkor<br />
Vattenekologiperspektiv: -<br />
Myndighetsperspektiv: Etablerad<br />
verksamhet.<br />
Produktionsperspektiv: Förnybar<br />
energi. Regleringsresurs i<br />
samverkan med andra förnybara<br />
källor. Bidrar till uppfyllandet av<br />
klimatmålen, 2020-målen.<br />
Överens: Intressekonflikter finns,<br />
vilka bör lösas i samverkan.<br />
Möjligheter<br />
Vattenekologiperspektiv: Koppla<br />
elcertifikat till miljöprövning efter<br />
2013.<br />
Myndighetsperspektiv:<br />
Produktionsperspektiv:<br />
Transfereringar-idéstadiet.<br />
Överens: Varje anläggning är unik<br />
<strong>och</strong> bör bedömas vad som är möjligt<br />
för åtgärder där.<br />
Negativa faktorer<br />
Svagheter<br />
Vattenekologiperspektiv:<br />
Myndighetsperspektiv: Splittrad<br />
myndighetsstruktur. Relativt<br />
begränsade resurser.<br />
Produktionsperspektiv: Svagt stamnät.<br />
Utbyggnad kräver utveckling av<br />
regionala nät.<br />
Överens: Viktigt att se helheten i<br />
energimixen.<br />
Hot<br />
Vattenekologiperspektiv:.<br />
Myndighetsperspektiv: Ingen samlad<br />
kunskap från myndigheterna.<br />
Skattemässigt ingen långsiktighet.<br />
Minskad effektreglering om ökad<br />
miljöhänsyn.<br />
Produktionsperspektiv: Minskad<br />
reglerbarhet. Generaliserade åtgärder i<br />
vattendrag (bör vara<br />
individualiserade).<br />
Överens: Vi kan få påbackning från EU<br />
om vi ej uppfyller direktiven.<br />
Utförligare beskrivning av ”överensfaktorer”<br />
Styrkor:<br />
Svagheter:<br />
Möjligheter: Enhetlig lagstiftning <strong>och</strong> tolkning. Långsiktig nationell strategi för<br />
hållbar vattenkraft. Elcertifikaten kopplas till miljökrav 2013-2014.<br />
Hot:
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
7/20<br />
Gruppdiskussioner – Grupp 3<br />
Deltagare: Johan Tielman, E.on, Mats Lindberg, Mälarenergi, Jan-Åke Jacobsson,<br />
Svensk Vattenkraftförening, Anders Karlsson, Sportfiskarna, Mikael Hedenskog,<br />
Länsstyrelsen i Värmlands län, Sekreterare: Johan Kling, <strong>Havs</strong>- <strong>och</strong><br />
<strong>vattenmyndigheten</strong><br />
Externa faktorer<br />
Hot<br />
Det finns behov att göra en övergripande nationell strategi för vattenkraften <strong>och</strong><br />
behoven att uppnå nationella miljömål <strong>och</strong> flera EU miljödirektiv. Från<br />
produktionsperspektivet upplever man att omprövningar sker utan strategi <strong>och</strong><br />
prioritering. Från myndighetsperspektivet går omprövningsprocesserna för<br />
långsamt <strong>och</strong> antalet åtgärder som blir genomförda är för få för att uppnå<br />
miljömålen. Bedömningen är därför att dagens brist på gemensam strategi för<br />
energisystemet avseende vattenkraften samt direktiv <strong>och</strong> miljömål att<br />
avvägningarna sker på lokal nivå utan övergripande analys. Osäkerheten leder till<br />
att få investeringar <strong>och</strong> få miljöåtgärder blir genomförda.<br />
Samtliga parter upplevde att dagens system med Miljökvalitetsnormer är för<br />
otydliga. Det är allmänt för dålig koppling mellan Miljökvalitetsnormerna över de<br />
hydromorfologiska kvalitetsfaktorerna till de ekologiska kvalitetsfaktorerna. För<br />
produktionsperspektivet är det svårt att förutsäga typ av åtgärder <strong>och</strong> kostnader<br />
som kommer krävas för att uppnå miljökvalitetsnormerna. Det kan vara svårt att<br />
motivera egeninitierade omprövningar om nettot innebär att man i slutändan<br />
förlorar intäkter. Det kan naturligvis finnas varumärkes värden att beakta, med<br />
man måste beakta att det är vinstdrivande verksamheter. Detta kan ha stor<br />
påverkan på investeringsplaner <strong>och</strong> effektivisering av befintliga vattenkraftverk.<br />
Om man vet att det kommer ställas stora krav få miljöåtgärder som kommer<br />
påverka produktionen på ett signifikant sätt finns det. För ekologiperspektivet.<br />
Vattenlagstiftningen är för trögt system idag. Det kan vara ett hinder för såväl<br />
produktionsperspektivet som ekologiperspektivet. Även om det finns incitament<br />
för att genomföra miljöförbättrande åtgärder i till exempel småskaliga<br />
vattenkraftverk, innebär de flesta åtgärder att det måste se en prövning i<br />
miljödomstolen. Ett förslag är att förenkla proceduren så att Länsstyrelserna kan<br />
bedöma om den miljöförbättrande åtgärder kan ge skador på allmänna eller<br />
enskilda intressen <strong>och</strong> skriva in åtgärden i den vattendom som gäller för<br />
vattenkraftverket. Så som det fungerar i dag blir det ofta för kostsamt för ett litet<br />
vattenkraftverk att begära omprövning av tillståndet för att få genomföra en<br />
miljöåtgärd på eget initiativ.<br />
För de kraftverk som ligger inom kraftigt modifierade vatten med<br />
miljökvalitetsnormen God ekologisk potential är det även där otydligt vad denna<br />
norm innebär i praktiken <strong>och</strong> hur det kommer samordnas nationellt. Det finns en<br />
risk att det varje distrikt har olika utgångspunkter. Det är en otydlighet för både<br />
produktionsperspektivet som ekologiperspektivet.<br />
Systemperspektivet är otydligt. Om ser man energisystemet som ett lokalt system,<br />
ibland nationellt eller nordiskt. Det varierar kraftigt i diskussionen om<br />
vattenkraften.<br />
Från myndighetsperspektivet anses man att det finns en betydande svaghet i<br />
resurserna till åtgärder men också till tillsyn av vattenverksamheter. Tillsynen är
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
8/20<br />
kraftigt eftersatt när det gäller vattenkraften. Även egenkontrollen, framförallt<br />
avseende miljöpåverkan, bedöms vara begränsad <strong>och</strong> följs inte upp på ett<br />
systematiskt sätt.<br />
Det saknas idag morötter för att få till åtgärder inom vattenkraften. Från<br />
produktionsperspektivet bedömer man att dagens fastighetsskatt är en av de<br />
största kostnaderna för vattenkraften, samtidigt som man upplever att begränsat<br />
med medel kommer tillbaka i form av stöd till miljöförbättrande åtgärder. När det<br />
gäller småskalig vattenkraften har flera organisationer fört fram möjligheten att<br />
använda elcertifikatsystemet som morot för att få till åtgärder. Om elcertifikaten<br />
för befintliga småskaliga vattenkraft förlängdes, men kopplades till<br />
miljöförbättrande åtgärder, skulle det komma i stånd betydligt fler åtgärder.<br />
Möjligheter<br />
<br />
<br />
<br />
Möjligheterna ligger framförallt att kunskapen i energisystemet är stort<br />
inom produktionsintresset <strong>och</strong> att kunskapen om påverkan har ökat<br />
betydligt sedan arbetet med vattenförvaltningen men även andra<br />
miljödirektiv.<br />
Genom den ökande kunskapen finns möjlighet idag att genomföra en<br />
nationell strategi/prioritering som kan förtydliga den framtida<br />
utvecklingsvägen både för produktionsintresset <strong>och</strong> för ekologiintresset.<br />
Det finns en ökad vilja till diskussion mellan de olika intressena på<br />
nationell nivå.<br />
Interna faktorer<br />
Svagheter<br />
Inom olika organisationer kan det bildas olika kulturer som innebär att man inte<br />
lyssnar <strong>och</strong> tar till sig synpunkter från den motstående sidan. Det kan bli en viss<br />
grad av trångsynthet. Fån produktionsperspektivet kan man uppleva att enskilda<br />
åsikter ibland kan driva personer på myndigheter vilket kan upplevas som en<br />
trångsynthet. På samma sätt kan ekologiintresset uppleva att produktionsintresset<br />
inte vill se sin hela miljöpåverkan.<br />
Bristen på kunskap om varandras intressen kan innebära begränsningar att förstå<br />
det motstående intresset. Resurserna kan vara för små internt för att arbeta med<br />
miljöförbättrande åtgärder. På samma sätt kan det vara för små resurser för att<br />
sätta sig in i energisystemet inom ekologiintresset.<br />
Idag möts produktions- <strong>och</strong> ekologiintressena oftast i domstolsförhandlingar. Av<br />
naturliga skäl är det inte ett lämpligt forum för att diskutera <strong>och</strong> hitta<br />
gemensamma lösningar. Det finns inget forum idag där de både intressena möts för<br />
en öppen <strong>och</strong> konstruktiv diskussion.<br />
Styrkor<br />
Det finns en stor potential att öka kunskapsöverföringen mellan<br />
produktionsintresset, myndigheter <strong>och</strong> miljöintresset. Samarbete med<br />
myndigheter, ekolog- <strong>och</strong> produktionsintresset kan öka. Det går att ta fram goda<br />
exempel där samarbetet har fungerat väl <strong>och</strong> utvärdera framgångsfaktorerna.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
9/20<br />
Idag saknas ett nationellt forum där vattenkraftsfrågor kan diskuteras gemensamt.<br />
Ett förslag är därför att det bildas ett årligt nationellt forum/workshop för att<br />
diskutera dessa frågor med produktions- miljö <strong>och</strong> myndighetsintresse. Idag sker<br />
denna diskussion oftast var för sig.<br />
Det finns möjligheter att ordna gemensamma utbildningar <strong>och</strong> öka kunskapen om<br />
hydromorfologi <strong>och</strong> ekologi men även kring energisystemet. Detta kan ge ökad<br />
förståelse för varandras intressen. Inom myndighetsintressen kan man öka<br />
informationen som innebär att verksamhetsutövarna lättare förstår hur man ska<br />
uppfylla de krav som finns på verksamheten.<br />
Vad är man överens om?<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Behov av en nationell prioritering<br />
Vattenkraften har en påverkan på biologisk mångfald men är samtidigt en<br />
värdefull energikälla.<br />
Det finns behov av fler ”morötter” att få till miljöförbättrande åtgärder<br />
Det finns en potential att minska vattenkraftens effekter om det finns<br />
effektiva styrmedel<br />
Det finns behov att öka dialogen mellan produktionsintressena <strong>och</strong><br />
ekologiintressena<br />
Vad är man inte överens om<br />
<br />
Det som man framförallt inte är överens om är den nivå på åtgärder som<br />
bedöms som rimliga att genomföra på verksamhetsutövarens bekostnad i<br />
relation till det som är finansierat genom statliga medel. Även den nivå på<br />
påverkan på produktionen som verksamheten/vattenkraften som helhet<br />
ska tåla för att genomföra miljöförbättrande åtgärder är man inte överens<br />
om.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
10/20<br />
SWOT-analys – Grupp 4<br />
Gruppdeltagare inkl organisation: Susanna Hogdin (Länsstyrelsen Västra<br />
Götaland), Sara Sandberg (Elforsk), Birgitta Adell (Fortum), Nils Leine<br />
(Kammarkollegiet), Clas Hedenström (Vattenfall), Anders Skarstedt (HaV)<br />
Interna<br />
faktorer<br />
Externa<br />
faktorer<br />
Positiva faktorer<br />
Styrkor<br />
Vattenekologiperspektiv:<br />
Det finns en bra kompetens kring<br />
hur man kan vidta åtgärder för att<br />
minska de negativa effekterna av<br />
vattenkraften (bl.a. är vi duktiga på<br />
fiskodling)<br />
Myndighetsperspektiv:<br />
Det är tydligt vem det är som är<br />
orsaken till miljöpåverkan. Lättare<br />
att rikta krav <strong>och</strong> föra dialog.<br />
Kompetensen kring<br />
regelverk/miljöpåverkan är generellt<br />
god hos de större bolagen.<br />
Bra för att hålla balansen i elnätet.<br />
Produktionsperspektiv:<br />
Förnybar, klimatvänlig, bra<br />
reglerkraft, konkurrenskraftigt<br />
produktionsslag.<br />
Viktig för samhället både i dåtid <strong>och</strong><br />
nutid<br />
Överens:<br />
Vattenkraften är viktig för välfärden<br />
Det finns ett tydligt<br />
ansvarsförhållande för åtgärder<br />
Möjligheter<br />
Vattenekologiperspektiv:<br />
BAT, generella föreskrifter.<br />
Kompensationsåtgärder inom andra<br />
vattenområden.<br />
Myndighetsperspektiv:<br />
Nationell strategi/samverkan.<br />
Mer resurser till länsstyrelserna.<br />
Ändrad tillämpning av regelverket,<br />
tydligare bedömningsgrunder<br />
Produktionsperspektiv:<br />
Tydligare bedömningsgrunder<br />
Förnybarheten, viktig för det<br />
framtida elsystemet,<br />
effektiviseringspotential<br />
Överens:<br />
Tydligare/transparent<br />
åtgärdsprogram<br />
Nationell strategi/samverkan för<br />
helhetssyn<br />
Negativa faktorer<br />
Svagheter<br />
Vattenekologiperspektiv:<br />
Kontinuitetsproblem, negativ<br />
påverkan på flödesregimen, indämning<br />
av områden<br />
Myndighetsperspektiv:<br />
Brist på helhetssyn i prövningarna.<br />
Den småskaliga vattenkraften har<br />
många ägare med generellt lägre<br />
ekologisk kompetens jfr med större<br />
bolag. Samt att de oftast har mindre<br />
resurser för kompetensutveckling <strong>och</strong><br />
åtgärder<br />
Brist på data kring<br />
ägare/tillstånd/villkor<br />
Brist på resurser för prövning/tillsyn.<br />
Inget register hos Lantmäteriet över<br />
strömfallsfastigheter<br />
Produktionsperspektiv:<br />
Många tillstånd på vissa anläggningar<br />
– svårt att överblicka<br />
Ingen ”morot” för att ändra tillstånd.<br />
Brist på helhetssyn<br />
Infrastruktur för elen<br />
Överens:<br />
Brist på helhetssyn<br />
Negativ fysisk påverkan<br />
Stort antal vattenkraftverk<br />
Hot<br />
Vattenekologiperspektiv:<br />
Bbrist på åtgärder – händer för lite<br />
pågående utarmning av arter <strong>och</strong><br />
biotoper.<br />
Ökad reglering för export kanske får en<br />
ökad negativ påverkan på<br />
vattendragen/sjöar<br />
Myndighetsperspektiv:<br />
Ingen nationell strategi/samverkan<br />
Mindre resurser på länsstyrelserna<br />
Produktionsperspektiv:<br />
Införandet av krav på generella<br />
åtgärder vilket kan leda till att åtgärder<br />
blir verkningslösa<br />
Överens:<br />
Snabba lösningar i regelverket riskerar<br />
att ge dåliga lösningar i verkligheten
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
11/20<br />
Utförligare beskrivning av ”överensfaktorer”<br />
Styrkor: Vattenkraften har varit <strong>och</strong> är viktig för vår samhällsutveckling.<br />
Energislaget har en ”stark” ställning. Samtidigt är det tydligt vilka verksamheter<br />
som påverkar vattensystemen negativt när det gäller t.ex. fysisk påverkan (jfr.<br />
problemen vid diffusa utsläpp). Det är lättare att rikta krav på t.ex. åtgärder för att<br />
minska den negativa påverkan.<br />
Svagheter: Det upplevs som att det inte finns någon helhetssyn när det gäller<br />
vattenkraften som produktionskälla <strong>och</strong> rimliga miljöåtgärder. Vad ska branschen<br />
tåla <strong>och</strong> var? Vilka miljöåtgärder är de bästa? Det finns ett stort antal mindre<br />
verksamhetsutövare med oftast mindre resurser/kompetens jfr. med de större<br />
bolagen.<br />
Den negativa fysiska påverkan innebär problem för vattenlevande arter att röra sig<br />
i vattendragen, den innebär att habitat försvinner/förändras <strong>och</strong> att<br />
flödesförhållandena ändras.<br />
Möjligheter: Åtgärdsprogrammen inom vattenförvaltningen kan bli tydligare<br />
med vilka specifika åtgärder som krävs inom en<br />
vattenförekomst/delavrinningsområde/avrinningsområde. Åtgärdsprogrammen<br />
kan även bli mer transparanta i hur värdering har utförts (bl.a. samhällsekonomisk<br />
bedömning).<br />
Genom en nationell strategi/samverkan för vattenkraftens produktion <strong>och</strong><br />
miljöåtgärder kan man nå en ökad samsyn kring vilka åtgärder som är rimliga <strong>och</strong><br />
effektiva.<br />
Hot: Snabba lösningar inom bl.a. lagstiftningen (men även inom andra områden)<br />
leder lätt till att det blir dåliga lösningar ute i verkligheten (de får ingen effekt på<br />
problemet)<br />
Ange de 3 viktigaste slutsatserna om vad man är överens har en samsyn<br />
om:<br />
1. Nationell strategi/samverkan för helhetssyn behövs<br />
2. Det finns ett tydligt ansvarsförhållande för åtgärder<br />
3. Vattenkraften är viktig för välfärden
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
12/20<br />
Gruppdiskussioner – Grupp 4<br />
Gruppdeltagare: Susanna Hogdin (Länsstyrelsen Västra Götaland), Sara Sandberg<br />
(Elforsk), Birgitta Adell (Fortum), Nils Leine (Kammarkollegiet), Clas Hedenström<br />
(Vattenfall), Anders Skarstedt (HaV)<br />
Styrkor<br />
Det finns en bra kompetens kring hur man kan vidta åtgärder för att minska de<br />
negativa effekterna av vattenkraften (bl.a. är vi duktiga på fiskodling)<br />
Det är tydligt vem det är som är orsaken till miljöpåverkan (jfr diffusa utsläpp).<br />
Lättare att rikta krav <strong>och</strong> föra dialog.<br />
Kompetensen kring regelverk/miljöpåverkan är generellt god hos de större<br />
bolagen. Kan vara sämre hos de mindre bolagen, dock svårt att generalisera.<br />
Vattenkraften är bra för att hålla balansen i elnätet. Vattenkraften är förnybar,<br />
klimatvänlig, bra reglerkraft samt ett konkurrenskraftigt produktionsslag.<br />
Vattenkraften har varit <strong>och</strong> är viktig för samhället både i dåtid <strong>och</strong> nutid<br />
Vad var man överens om?<br />
Vattenkraften är viktig för välfärden<br />
Det finns ett tydligt ansvarsförhållande för åtgärder<br />
Svagheter<br />
Vattenkraften påverkar vattendragets kontinuitet negativt (vandringshinder). Den<br />
kan även ha en negativ påverkan på flödesregimen samt att den innebär indämning<br />
av områden vilket kan vara negativt.<br />
Myndigheterna menar att det finns en brist på helhetssyn i prövningarna.<br />
Domstolarna prövar bara delar av den totala miljöpåverkan.<br />
Den småskaliga vattenkraften har många ägare med generellt lägre ekologisk<br />
kompetens jfr med större bolag. Samt att de oftast har mindre resurser för<br />
kompetensutveckling <strong>och</strong> åtgärder<br />
Brist på data kring ägare/tillstånd/villkor. Det finns inget sammanhållet nationellt<br />
system för att hålla register med relevanta uppgifter.<br />
Brist på resurser för prövning/tillsyn. Myndigheterna utövar nästan ingen riktad<br />
tillsyn gentemot vattenkraften. Även resurserna för att delta i prövningsärenden är<br />
begränsade.<br />
Det finns inget register hos Lantmäteriet över strömfallsfastigheter vilket kan vara<br />
en brist vid tillsynen.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
13/20<br />
Produktionsperspektiv:<br />
Att man har prövat ändringar separat har medfört att det finns många tillstånd på<br />
vissa anläggningar vilket kan medföra att det är svårt att överblicka vad som gäller<br />
för verksamheten. Både för ägaren <strong>och</strong> för myndigheterna.<br />
Det finns ingen ”morot” för att ändra tillstånden.<br />
Brist på helhetssyn (var är åtgärder mest nyttiga/kostnadseffektiva) är negativt för<br />
branschen.<br />
Infrastruktur för elen kan vara en svaghet.<br />
Vad var man överens om?<br />
Brist på helhetssyn kan hämma arbetet med att vidta åtgärder.<br />
Negativ fysisk påverkan av vattenkraftverken<br />
Stort antal vattenkraftverk behövs mycket resurser (både hos myndigheter <strong>och</strong><br />
branschen) för att skapa helhetssynen <strong>och</strong> komma igång med åtgärder<br />
Möjligheter<br />
Ur miljösynpunkt kan användandet av BAT <strong>och</strong>/eller generella föreskrifter<br />
innebära att miljöpåverkan minskar. Kompensationsåtgärder inom andra<br />
vattenområden borde övervägas.<br />
En nationell strategi/samverkan med branschen för tydliggöra vilka åtgärder som<br />
behöver vidtas på respektive anläggning.<br />
För att få igång samverkan <strong>och</strong> öka takten i åtgärdsarbetet behövs mer resurser till<br />
myndigheterna (t.ex. länsstyrelserna).<br />
Genom att ändra tillämpningen av det befintliga regelverket skulle man kunna nå<br />
en ökad miljöhänsyn. Det behövs också tydligare bedömningsgrunder för att kunna<br />
värdera värdet av olika typer av åtgärder.<br />
Vattenkraftens förnybarhet är en möjlighet <strong>och</strong> produktionskällan är viktig för det<br />
framtida elsystemet. Effektiviseringspotentialen hos vattenkraftverken är en<br />
möjlighet.<br />
Vad var man överens om?<br />
Åtgärdsprogramen behöver bli tydligare ned på anläggningsnivå <strong>och</strong> processen<br />
fram till åtgärdsprogrammen behöver bli mer transparent (mer dialog med<br />
branschen)<br />
Nationell strategi/samverkan för helhetssyn mellan myndigheter <strong>och</strong> branschen är<br />
viktig för att förankra <strong>och</strong> driva åtgärdsarbetet framåt.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
14/20<br />
Hot<br />
Brist på åtgärder (händer för lite) innebär att den pågående utarmningen av arter<br />
<strong>och</strong> biotoper fortsätter<br />
Ökad reglering för export/balansering kanske får en ökad negativ påverkan på<br />
vattendragen/sjöar.<br />
Ingen nationell strategi/samverkan mellan myndigheter <strong>och</strong> branschen innebär att<br />
åtgärdsarbetet kommer att gå långsamt.<br />
Mindre resurser på länsstyrelserna innebär mindre tillsyn, omprövning <strong>och</strong><br />
åtgärdsarbete vilket också drar ned takten på åtgärdsarbetet<br />
Införandet av krav på generella åtgärder/krav kan leda till att åtgärder blir<br />
verkningslösa (fel åtgärd på fel plats) vilket inte kan vara positivt för miljön <strong>och</strong><br />
branschen (de får ingen effekt på problemet)<br />
Vad var man överens om?<br />
Snabba lösningar i regelverket riskerar att ge dåliga lösningar i verkligheten
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
15/20<br />
SWOT-analys – Grupp 5<br />
Gruppdeltagare inkl organisation: Anna Östlund, Vattenfall, Sture Larsson,<br />
Svenska kraftnät, Matilda Segersäll, HaV, Thomas Lennartsson, Fiskevattenägarna,<br />
Mattias Ibbe, Länsstyrelsen Östergötland.<br />
Interna<br />
faktorer<br />
Externa<br />
faktorer<br />
Positiva faktorer<br />
Styrkor<br />
Vattenekologiperspektiv: -<br />
Myndighetsperspektiv: Ökat fokus på<br />
vattenkraftsproblematiken. Ökad<br />
medvetenhet om konflikten Ekologi-<br />
Produktion.<br />
Produktionsperspektiv: Reglerbarhet,<br />
förnybarhet, baskraft.<br />
Överens: Intressekonflikter finns,<br />
vilka bör lösas i samverkan.<br />
Möjligheter<br />
Vattenekologiperspektiv: Fortsatt<br />
samverkan kring möjliga åtgärder.<br />
Det finns goda exempel på åtgärder<br />
som kan utföras.<br />
Myndighetsperspektiv:<br />
Avgöra/avväga åtgärders kostnads-<br />
/nyttoperspektiv<br />
Produktionsperspektiv: Åtgärder kan<br />
utföras med liten/rimlig påverkan på<br />
produktionen.<br />
Överens: Samverkan fortsatt framåt!<br />
Negativa faktorer<br />
Svagheter<br />
Vattenekologiperspektiv: Irreversibla<br />
skador i vissa system. Påverkar<br />
biologisk mångfald negativt. Negativ<br />
påverkan på fisket,<br />
landsbygdsnäringen <strong>och</strong><br />
vattenkvalitet.<br />
Myndighetsperspektiv: Resursbrist.<br />
Bristfällig prioritering <strong>och</strong> kunskap<br />
om helhetsavvägningar. Otydlig<br />
tillämpning av Vattendirektivet.<br />
Produktionsperspektiv: Beroende av<br />
vädersituation för drift. Svagheter i<br />
elnätens infrastruktur. Kapacitetsbrist<br />
i överföring.<br />
Överens: I stort sett allt ovan.<br />
Hot<br />
Vattenekologiperspektiv: Pågående<br />
irreversibla skador om inte åtgärder<br />
vidtas. Okunskap om skadorna.<br />
Myndighetsperspektiv:<br />
Lagstiftningsarbetet går inte i mål.<br />
Otydlighet finns.<br />
Produktionsperspektiv: Minskad<br />
reglerbarhet. Generaliserade åtgärder<br />
i vattendrag (bör vara<br />
individualiserade).<br />
Överens: Om allt ovan förutom om<br />
huruvida åtgärder ska vara generella<br />
eller individuella.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
16/20<br />
SWOT-analys – Grupp 6<br />
Gruppdeltagare inkl organisation: Lena Olsson, HaV, Lennart Sandebjer, Svensk<br />
Energi, Maria Widemo, Länsstyrelsen Gävleborg, Karin Fröbom, Länsstyrelsen<br />
Örebro, Daniel Bergdahl, Länsstyrelsen Örebro, Alexander Larsson, Älvräddarna,<br />
Katarina Erelöf, Fortum.<br />
Interna<br />
faktorer<br />
Externa<br />
faktorer<br />
Positiva faktorer<br />
Styrkor<br />
Vattenekologiperspektiv:<br />
Anpassningsbar. Exempelvis kan<br />
strömfallskraftverk med fiskväg ge<br />
produktion samtidigt som ekologisk<br />
påverkan är liten. Finns potential för<br />
återställning av biologisk mångfald.<br />
Strömkraftverk finns med<br />
miljöanpassad produktion.<br />
Myndighetsperspektiv:<br />
Produktionsperspektiv: Bidrar till<br />
förnyelsebar el. Är billig. Reglerbar.<br />
Överens: Använd på rätt sätt, med<br />
större miljöhänsyn är det en bra<br />
energikälla. Älvräddarna är dock<br />
tveksam till att i dagsläget kalla den<br />
miljövänlig <strong>och</strong> förnyelsebar, då en<br />
dom visat att man ej generellt får<br />
kalla den miljövänlig.<br />
Möjligheter<br />
Vattenekologiperspektiv:<br />
Miljökvalitetsnormer <strong>och</strong> miljömål.<br />
Myndighetsperspektiv: Ny tydligare<br />
lagstiftning underlättar tillsyn för<br />
båda parter.<br />
Produktionsperspektiv:<br />
Vidareutveckla reglerresursen. Ny<br />
tydligare lagstiftning underlättar<br />
tillsyn för båda parter. Arbeta för att<br />
få ökad mångfald på många ställen<br />
till liten kostnad. Svårt<br />
Överens: Svårt att säga något<br />
generellt om vad som krävs.<br />
Negativa faktorer<br />
Svagheter<br />
Vattenekologiperspektiv: Skador på<br />
biologisk mångfald. Industrin undgå<br />
principen om att förorenaren betalar<br />
(PPP). Avdunstning, kiselpåverkan,<br />
sediment, kolsänka.<br />
Myndighetsperspektiv: Lagstiftningen<br />
otydlig. Bristande resurser för tillsyn<br />
av äldre dammar.<br />
Produktionsperspektiv: Krånglig<br />
lagstiftning.<br />
Överens: Lagstiftningen behöver ses<br />
över/moderniseras.<br />
Hot<br />
Vattenekologiperspektiv: Att ingen<br />
ökad miljöhänsyn tas så att vi inte får<br />
tillbaka den biologiska mångfalden.<br />
Myndighetsperspektiv: Att vi får eviga<br />
strider i domstolar.<br />
Produktionsperspektiv: Oklara<br />
spelregler. Effektiviseringen blir inte<br />
av p.g.a. rädsla för miljökrav vilket är<br />
ett hot mot klimatarbetet. Minskad<br />
reglerbarhet.<br />
Överens: Oklara spelregler.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
17/20<br />
SWOT-analys – Grupp 7<br />
Gruppdeltagare inkl organisation: Erik Degerman, SLU, Niclas Hjerdt, SMHI,<br />
Göran Karlsson, Linde energi, Maria Hellström, Länsstyrelsen Örebro, Anna<br />
Peters, Vattenmyndigheten, N Östersjön, Johan Lundberg, Energimyndigheten.<br />
Interna<br />
faktorer<br />
Positiva faktorer<br />
Styrkor<br />
Vattenekologiperspektiv: Bidrar inte<br />
till försurning.<br />
Myndighetsperspektiv: Utgör<br />
förnybar energi, bidrar till<br />
klimatmålet 2020.<br />
Produktionsperspektiv: Inhemsk<br />
produktion. Bidrar till trygg<br />
energiförsörjning (driftsäker,<br />
förnyelsebar).<br />
Överens: Alla i gruppen överens.<br />
Negativa faktorer<br />
Svagheter<br />
Vattenekologiperspektiv: Negativ<br />
effekt på biologisk mångfald (på<br />
grund av vandringshinder, onaturlig<br />
vattenregim, risk för olycksfall i drift,<br />
dammar förändrar naturliga processer,<br />
förlorade strömhabitat <strong>och</strong> svämplan).<br />
Myndighetsperspektiv: Tungrodd<br />
administrativ <strong>och</strong> juridisk<br />
hantering med oklara regler som<br />
drabbar alla parter. Bland<br />
problemen kan nämnas:<br />
målkonflikt mellan biologisk<br />
mångfald <strong>och</strong> förnybar energi.<br />
RDV inte implementerat i<br />
Sverige,<br />
bristande myndighetstillsyn.<br />
bristande egenkontroll <strong>och</strong><br />
inga miljörapporter.<br />
ingen långsiktig politik <strong>och</strong><br />
strategi.<br />
uråldriga eller saknade<br />
tillstånd.<br />
dålig samverkan <strong>och</strong><br />
kommunikation mellan<br />
myndigheter<br />
elcertifikaten tar ingen<br />
miljöhänsyn, vilket gör att<br />
myndigheter jobbar ”mot”<br />
varandra,<br />
praxis i miljödomstolen inte i<br />
enlighet med intentionerna i<br />
MB,<br />
Osäker definition av vad som<br />
är god status/god potential.<br />
Produktionsperspektiv:<br />
Kan ge översvämningar vid driftstopp.<br />
Dammsäkerhet ett problem.<br />
Flaskhalsproblemet med överföring<br />
från norr till söder.<br />
Överens: Alla i gruppen överens.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
18/20<br />
Externa<br />
faktorer<br />
Möjligheter<br />
Vattenekologiperspektiv:<br />
Åtgärder äntligen genomförs i<br />
enlighet med RDV!<br />
Förhoppningsvis kommer ökad<br />
kunskap, forskning <strong>och</strong><br />
datainsamling att ge säkra riktlinjer<br />
för miljöförbättrande åtgärder <strong>och</strong><br />
bästa möjliga teknik.<br />
Mer kunskapssammanställning <strong>och</strong><br />
–överföring är mycket viktig.<br />
Ökad tillrinning kan ge utrymme för<br />
vatten till det akvatiska livet.<br />
Myndighetsperspektiv:<br />
Förbättrade styrmedel (ex<br />
lagstiftning) <strong>och</strong> samsyn kommer.<br />
Tidsberoende prioritering av objekt<br />
(utifrån samhällsnytta) ger kunskap<br />
<strong>och</strong> snabba/stora effekter.<br />
Nya styrmedel i form av miljö-<br />
/faunacerifikat.<br />
PPP gäller.<br />
Produktionsperspektiv: Sverige<br />
har en hållbar elproduktion<br />
med frisk miljö som vårt<br />
varumärke!<br />
Effektiviseringar i befintliga<br />
kraftverk.<br />
Ökad tillrinning ger möjlighet till<br />
mer produktion.<br />
Överens: Alla i gruppen överens.<br />
Hot<br />
Vattenekologiperspektiv: Vi uppnår<br />
inte god ekologisk status <strong>och</strong> vissa<br />
befintliga skador är irreversibla.<br />
Vi kan inte visa bra effekt av åtgärder<br />
<strong>och</strong> eftergifter. EN förbättrad<br />
uppföljning krävs.<br />
Myndighetsperspektiv:<br />
Risk att Sverige inte uppfyller RDV (ger<br />
dålig miljö, ev. böter).<br />
Samsynen löses inte. Brist på dialog kan<br />
bli problem.<br />
Bristande resurser för miljösidan.<br />
Svårt att gå från ord (intentioner)<br />
till handling (hindren måste<br />
identifieras/elimineras).<br />
Produktionsperspektiv: Miljökraven bli<br />
för tuffa, speciellt för mindre krv – så<br />
hårda krav får dock inte ställas enligt<br />
MB.<br />
Europas energikrav kan ge negativa<br />
konsekvenser för vår miljö.<br />
Överens: Alla i gruppen överens.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
19/20<br />
Gruppdiskussioner – Grupp 7<br />
Närvarande: Maria Hellström (Länsstyrelsen Örebro län), Niclas Hjerdt (SMHI),<br />
Göran Karlsson (Linde energi), Johan Lundberg (Energimyndigheten), Anna<br />
Peters (Vattenmyndigheten Norra Östersjön), Erik Degerman (Sveriges<br />
Lantbruksuniversitet) (minnesanteckningar)<br />
Styrkor<br />
Vattenkraften är en bra energikälla då den inte bidrar till försurning eller utsläpp<br />
av koldioxid. I <strong>och</strong> med att den utgör en förnyelsebar energi bidrar den till att<br />
uppfylla de mål som finns för klimat <strong>och</strong> förnyelsebar energi. Vattenkraften bidrar<br />
till en trygg energiförsörjning (driftsäker, förnyelsebar). En ytterligare styrka är att<br />
energiproduktionen är inhemsk.<br />
Vad var man överens om?<br />
Gruppen var genomgående överens om de slutsatser som presenteras här.<br />
Svagheter<br />
Ur ett vattenekologiskt perspektiv medför vattenkraften en negativ effekt på<br />
biologisk mångfald (på grund av vandringshinder, onaturlig vattenregim, risk<br />
för olycksfall i drift, dammar förändrar naturliga processer, förlorade strömhabitat<br />
<strong>och</strong> svämplan).<br />
Ur ett myndighetsperspektiv: Idag har vi en tungrodd administrativ <strong>och</strong> juridisk<br />
hantering av miljöprövning <strong>och</strong> tillstånd med oklara regler som drabbar alla parter.<br />
Bland problemen kan nämnas:<br />
målkonflikt mellan biologisk mångfald <strong>och</strong> förnybar energi.<br />
RDV (Ramdirektivet för Vatten) är i realiteten inte implementerat i<br />
Sverige,<br />
bristande myndighetstillsyn.<br />
bristande egenkontroll <strong>och</strong> inga miljörapporter (enligt Miljöbalken).<br />
ingen långsiktig politik <strong>och</strong> strategi.<br />
uråldriga eller saknade tillstånd för dammar <strong>och</strong> kraftverk används.<br />
dålig samverkan <strong>och</strong> kommunikation mellan myndigheter<br />
elcertifikaten tar ingen miljöhänsyn, vilket gör att myndigheter jobbar<br />
”mot” varandra,<br />
praxis i miljödomstolen inte i enlighet med intentionerna i Miljöbalken,<br />
osäker definition av vad som är god status/god potential.<br />
Ur ett produktionsperspektiv: En svaghet är att översvämningar kan orsakas vid<br />
driftstopp. Dammsäkerheten kan också vara ett problem. Dessutom berördes<br />
flaskhals problemet med överföring från norr till söder.<br />
Vad var man överens om?<br />
Gruppen var genomgående överens om de slutsatser som presenteras här.<br />
Möjligheter<br />
Att åtgärder för den biologiska mångfalden äntligen genomförs. RDV ger oss denna<br />
möjlighet att genomföra de åtgärder som krävs för att harmonisera vattenkraften<br />
med en god miljö.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Örebro 24 maj 2012<br />
20/20<br />
Förhoppningsvis kommer ökad kunskap, forskning <strong>och</strong> datainsamling att ge säkra<br />
riktlinjer för miljöförbättrande åtgärder <strong>och</strong> bästa möjliga teknik. Mer<br />
kunskapssammanställning <strong>och</strong> –överföring är mycket viktig.<br />
Ökad tillrinning kan ge utrymme för vatten till det akvatiska livet.<br />
Ur ett myndighetsperspektiv:<br />
Förbättrade styrmedel (ex lagstiftning) <strong>och</strong> samsyn kommer i framtiden. Polluter<br />
Pays Principen gäller i framtiden även vattenkraften.<br />
Nya styrmedel i form av miljö-/faunacerifikat ersätter elcertifikaten, eller<br />
kompletterar dem.<br />
Tidsberoende prioritering åtgärder/omprövning av vattenobjekt (utifrån<br />
samhällsnytta) ger kunskap <strong>och</strong> snabba/stora effekter. Det innebär att alla<br />
vatten/dammar/kraftverk bör åtgärdas, men att man börjar där det går snabbt <strong>och</strong><br />
ger tydliga effekter för att motivera <strong>och</strong> cementera arbetet.<br />
Ur ett produktionsperspektiv: Sverige har en hållbar elproduktion med frisk miljö<br />
som vårt varumärke!<br />
Effektiviseringar i befintliga kraftverk <strong>och</strong> ökad tillrinning ger möjlighet till mer<br />
produktion.<br />
Vad var man överens om?<br />
Gruppen var genomgående överens om de slutsatser som presenteras här.<br />
Hot<br />
Vattenekologiperspektiv: Vi uppnår inte god ekologisk status <strong>och</strong> vissa befintliga<br />
skador är irreversibla. Lagstiftning <strong>och</strong> praxis gör det svårt att gå från ord<br />
(intentioner) till handling (åtgärder, omprövningar, miljöförbättrande åtgärder).<br />
Ett hot är att vi idag <strong>och</strong> i framtiden inte kan visa bra effekt av åtgärder i vatten <strong>och</strong><br />
eftergifter i kraftproduktionen. Detta på grund av medelsbrist till<br />
uppföljning/forskning <strong>och</strong> att åtgärder inte sätts in ur ett vattenområdesprespektiv,<br />
utan genomförs vid enstaka kraftverk/damm. En förbättrad uppföljning <strong>och</strong><br />
kunskapssammanställning/-överföring krävs för att nå målen samt en helhetssyn.<br />
Det handlar främst inte om att betrakta de enskilda kraftverken, utan de enskilda<br />
vattnen i ett landskapsperspektiv.<br />
Myndighetsperspektiv:<br />
Det finns en stor risk att Sverige inte uppfyller kraven i RDV, vilket ger en dålig<br />
miljö <strong>och</strong> dessutom kan orsaka ”böter” från EU.<br />
Samsynen löses inte mellan miljövården <strong>och</strong> kraftindustrin. Brist på dialog kan bli<br />
ett fortsatt problem.<br />
Bristande resurser för miljösidan gör att man inte hinner med det arbete som krävs<br />
i from av omprövningar, tillsyn, åtgärder <strong>och</strong> uppföljning av åtgärder.<br />
Produktionsperspektiv: Miljökraven kan bli för tuffa, speciellt för mindre krv. Så<br />
hårda krav får dock inte ställas enligt Miljöbalken.<br />
Europas energikrav kan ge negativa konsekvenser för vår miljö.<br />
Vad var man överens om?<br />
Gruppen var genomgående överens om de slutsatser som presenteras här.
1/22<br />
Minnesanteckningar<br />
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Umeå 29 maj 2012<br />
HaV har sammanställt minnesanteckningar från dialogmötena i Örebro den 24 maj<br />
2012 <strong>och</strong> Umeå den 27 maj 2012. Minnesanteckningarna har kommunicerats med<br />
berörda intressenter för att undvika missförstånd. Anteckningarna ger en<br />
översiktlig bild av vad som avhandlats på mötena <strong>och</strong> ska inte ses som respektive<br />
organisations slutliga ställningstaganden i olika frågor.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Umeå 29 maj 2012<br />
2/22<br />
Bakgrundspresentation<br />
(Björn Sjöberg (avdelningschef) <strong>och</strong> Niklas Egriell (projektledare), HaV)<br />
Björn Sjöberg inleder. RB-bakgrund. HaV ser inte att dialogen slutar med<br />
redovisningen till regeringen. Utan en början på en fortsatt dialog. Händer mycket i<br />
den här frågan. Hänvisning till Norges översyn. Etablera en fördjupad dialog<br />
nationell samordning, prioriteringar <strong>och</strong> samverkan.<br />
Niklas Egriell berättar om bakgrunden till projektet. Regeringsuppdraget pekar på<br />
att man ska jobba för en ökad samsyn i dessa frågor.<br />
”<strong>Havs</strong>- <strong>och</strong> <strong>vattenmyndigheten</strong> får i uppdrag att i samråd med berörda<br />
myndigheter samla berörda intressenter i en dialog i syfte att få en ökad samsyn<br />
kring vattenkraften <strong>och</strong> de mål som är fastställda om förnybara energikällor<br />
samt miljömål för vatten <strong>och</strong> vattenförvaltningen. Redovisas till regeringen 31<br />
oktober 2012.”<br />
Niklas beskriver vilka intressenter som identifierats <strong>och</strong> fått en kallelse till mötena.<br />
Relevanta mål för energi är: Förnybarhetsdirektivet, Regeringens klimat- <strong>och</strong><br />
energimål till år 2020, Riksdagens miljömål, Färdplan 2050. Relevanta mål för<br />
miljö är: Ramdirektivet för vatten, Art- <strong>och</strong> habitatdirektivet, Fågeldirektivet, EU:s<br />
ålförordning, Riksdagens miljömål, Nagoyaöverenskommelsen.<br />
Niklas går igenom tidplanen för projektet:<br />
Maj – Dialogmöten med grupparbeten<br />
20 juni – Utskick via e-mail av förslag till översiktliga minnesanteckningar från<br />
mötena för synpunkter från mötesdeltagande<br />
28 augusti – Eventuella synpunkter på minnesanteckningar ska ha inkommit till<br />
HaV<br />
September – HaV tar i samverkan med arbetsgruppen (Energimyndigheten,<br />
företrädare för Vm/Lst, Kammarkollegiet) fram PM<br />
1-23 okt – Intern beredning HaV<br />
23 okt – Överlämnande av PM till Miljödepartementet
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Umeå 29 maj 2012<br />
3/22<br />
Niklas förklarar hur grupparbetena ska genomföras <strong>och</strong> SWOT-analysen<br />
(interna/externa faktorer).<br />
Interna<br />
faktorer<br />
Positiva faktorer<br />
Styrkor<br />
Vattenekologiperspektiv:<br />
Myndighetsperspektiv:<br />
Produktionsperspektiv:<br />
Överens:<br />
Negativa faktorer<br />
Svagheter<br />
Vattenekologiperspektiv:<br />
Myndighetsperspektiv:<br />
Produktionsperspektiv:<br />
Överens:<br />
Externa<br />
faktorer<br />
Möjligheter<br />
Vattenekologiperspektiv:<br />
Myndighetsperspektiv:<br />
Produktionsperspektiv:<br />
Överens:<br />
Hot<br />
Vattenekologiperspektiv:<br />
Myndighetsperspektiv:<br />
Produktionsperspektiv:<br />
Överens:<br />
Direktiv <strong>och</strong> mål Energi<br />
(Sten Åfelt, Energimyndigheten)<br />
Energipolitiken bygger på: ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft <strong>och</strong><br />
försörjningstrygghet.<br />
Vision 2050: Hållbar <strong>och</strong> resurseffektiv energiförsörjning <strong>och</strong> inga nettoutsläpp av<br />
växthusgaser i atmosfären<br />
2020 mål: Klimat – 40% lägre växthusgasutsläpp (basår 1990). Förnybar energi:<br />
50 % av energianvändningen ska komma från förnybara energikällor (basår 1990)<br />
2020 mål: Energieffektivisering – energiintensiteten (tillförd energi per BNP) ska<br />
minska med 20%. Energianvändning minskar med 20% (50% 2050) I lokaler <strong>och</strong><br />
bostader (basår 2005)<br />
2020 mål Transportsektorn - Andelen förnybart ska vara 10%. 2030 oberoende av<br />
fossila bränslen<br />
Förnybar elproduktion är viktig för måluppfyllelsen. Årsproduktionen har ökat<br />
med 11,5 TWh sedan 2002 (nya anläggningar ca 5,8 TWh, ökad produktion i<br />
befintliga anläggningar ca 5,7 TWh)<br />
Färdplan för ett Sverige utan klimatutsläpp 2050: NV har fått uppdraget i samråd<br />
med Energimyndigheten. Analyserna ska ge underlag för politiska beslut om en<br />
nationell färdplan utan nettoutsläpp av växthusgaser. Avrapportering den 1<br />
december 2012.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Umeå 29 maj 2012<br />
4/22<br />
Energisystemets förväntade utveckling: Tillgängligheten av bra energi är viktig i<br />
samhällsutvecklingen. Energisystemet hänger ihop <strong>och</strong> det är viktigt att alla delar<br />
funkar ihop. Systemet kommer att kräva flexibilitet. Behövs ett antal samverkande<br />
styrmedel Vattenkraft en del av systemet. Vattenkraft en viktig reglerresurs i<br />
framtiden.<br />
Dialogen är en viktig del i arbetet för att komma framåt.<br />
Miljömålen, EU-direktiv<br />
(Fredrik Nordwall, HaV)<br />
Nätverket Natura 2000 i Sverige bidrar till bevarandet av den biologiska<br />
mångfalden i EU. Direktivet har två distinkta delar med ett gemensamt syfte:<br />
1. Natura 2000<br />
2. Artbevarande<br />
1a Utse områden<br />
1b Skydda <strong>och</strong> sköta (förebyggande)<br />
1c Tillståndsprövningen (oförutsägbara)<br />
Fredrik visar en karta (Europa) över de olika naturtyperna inom Natura 2000.<br />
Visar även en karta över Natura 2000 i Sverige <strong>och</strong> storleken (totalt antal ha) som<br />
är utpekade. 88 naturtyper <strong>och</strong> ca 150 arter ingår i Natura 2000 i Sverige. Sverige<br />
har pekat ut 13 % av landarealen att jämföra med 17 % för övriga Europa.<br />
I Natura 2000-områden ska ”gynnsam bevarandestatus” uppnås.<br />
Problem: Fragmentisering – små områden <strong>och</strong> utspritt i landskapet, särskilt i<br />
söder, brist på skötsel/skötselmedel, brist på naturskydd, ohållbart brukande av<br />
mark <strong>och</strong> vatten<br />
Möjligheter: Bättre hänsyn i brukandet av mark <strong>och</strong> vatten, skydda värdefull natur,<br />
restaurering/skötsel av vissa land- <strong>och</strong> vattenmiljöer<br />
Sveriges miljömål - 16 miljömål beslutade av riksdagen. De stora miljöproblemen i<br />
Sverige lösta till år 2020. Ett löfte till framtida generationer. HaV ansvarar för tre<br />
mål: Ingen övergödning – Levande sjöar <strong>och</strong> vattendrag – Hav i balans samt<br />
levande kust <strong>och</strong> skärgård.<br />
13 nya etappmål beslutade 2012-04-26. Fyra prioriterade områden:<br />
Luftföroreningar, Farliga ämnen, Avfall, Biologisk mångfald.<br />
I etappmålen pekar man på behovet av ekosystemtjänster <strong>och</strong> resiliens, betydelse<br />
av biologisk mångfald <strong>och</strong> värdet av ekosystemtjänster. Det finns även etappmål<br />
om hotade arter <strong>och</strong> naturtyper, om invasiva främmande arter samt om kunskap<br />
om genetisk mångfald.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Umeå 29 maj 2012<br />
5/22<br />
Miljömålet ”levande sjöar <strong>och</strong> vattendrag”: Sjöar <strong>och</strong> vattendrag ska vara ekologiskt<br />
hållbara <strong>och</strong> deras variationsrika livsmiljöer ska bevaras. Naturlig<br />
produktionsförmåga, biologisk mångfald, kulturmiljövärden samt landskapets<br />
ekologiska <strong>och</strong> vattenhushållande funktion ska bevaras, samtidigt som<br />
förutsättningar för friluftsliv värnas.<br />
Sjöar <strong>och</strong> vattendrag är viktiga för olika växt- <strong>och</strong> djurarter – den biologiska<br />
mångfalden. Även vi människor har nytta <strong>och</strong> nöje av dem; vi fiskar, åker båt,<br />
badar, <strong>och</strong> vi utvinner dricksvatten <strong>och</strong> vattenkraft.<br />
Många växt- <strong>och</strong> djurarter är beroende av att vattendragen får flöda fritt, <strong>och</strong> att<br />
vattenståndet kan variera naturligt. Detta kan komma i konflikt med vår önskan att<br />
bygga nära stranden eller reglera vattenflödet för kraftverkens behov. I vissa<br />
områden måste vi skydda vattenmiljöerna från sådana verksamheter, <strong>och</strong> från jord<strong>och</strong><br />
skogsbruk.<br />
Enligt naturvårdsverket senaste rapport om miljömålen är det inte möjligt att nå<br />
miljökvalitetsmålet till år 2020 med i dag beslutade eller planerade styrmedel. Det<br />
pågår åtgärder <strong>och</strong> mer behövs.<br />
Nationella strategier:<br />
Nationell strategi för skydd av vattenanknutna natur- <strong>och</strong> kulturmiljöer: delmål 1<br />
Levande sjöar <strong>och</strong> vattendrag. Naturvårdsverket. Rapport 5666.<br />
Nationell strategi för restaurering av skyddsvärda vattendrag: delmål 2 Levande<br />
sjöar <strong>och</strong> vattendrag. Rapport 5746.<br />
Hydroformologi <strong>och</strong> fysisk påverkan.<br />
Fysisk påverkan är det största miljöproblemet i vattendrag som har måttlig eller<br />
sämre status. Verksamheter som påverkar vattendrag fysiskt kan t.ex. vara<br />
vattenkraft <strong>och</strong> jordbruk.<br />
1450 vattenförekomster har vattenkraftverk <strong>och</strong> det finns ca 200 fiskvägar vid<br />
dessa (d.v.s. 90 % saknar fiskväg). 1056 vattenförekomster med vattenkraftverk har<br />
bristande kontinuitet (d.v.s. 81 % av vattenförekomsterna). 1086 sjöar med<br />
vandringshinder (totalt ca 1680 regleringsdammar)<br />
Åtgärder i vattenkraftverk är viktiga för att nå målet med Ramdirektivet för vatten!
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Umeå 29 maj 2012<br />
6/22<br />
Vattenkraftens miljöpåverkan<br />
Vattenkraft <strong>och</strong> Miljöbalken<br />
(Nils Leine, Kammarkollegiet)<br />
Miljöbalken <strong>och</strong> vattenverksamheter – genomförande av vattenförvaltningen<br />
För fysisk påverkan som medverkar till att en norm (t.ex. god ekologisk status)<br />
inte uppnås ska åtgärder vidtas av den som skadar <strong>och</strong> påverkar miljön.<br />
Miljöbalkens utgångspunkt - individuell prövning av verksamheter.<br />
Anläggning/verksamhet som har påverkan på en norm ska åtgärdas genom att<br />
verksamhetsutövaren åläggs att vidta åtgärder så att verksamheten uppfyller<br />
miljöbalkens hänsynsregler.<br />
Miljöbalkens krav genomförs genom tillståndsprövning <strong>och</strong> tillsyn<br />
Kammarkollegiets roll – bevakar RDVs- <strong>och</strong> miljöbalkens mål genom:<br />
• Motpartsroll vid tillståndsprövningar<br />
• Strategiansvar enligt åtgärdsprogrammen (nr 18)<br />
• Remissmyndighet för domstolar/länsstyrelser<br />
• Sökande vid återkallelser/omprövningar
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Umeå 29 maj 2012<br />
7/22<br />
Åtgärd nr 18. Kammarkollegiet behöver, efter samråd med Naturvårdsverket,<br />
Fiskeriverket <strong>och</strong> länsstyrelserna, ta fram underlag <strong>och</strong> strategier med syfte att<br />
åtgärda vandringshinder, regleringar, vattenhushållningsfrågor <strong>och</strong> andra fysiska<br />
ingrepp som påverkar vattenförekomster så att de inte uppnår, eller riskerar att<br />
inte uppnå, god ekologisk status eller god ekologisk potential.<br />
”Resultatet” hittills? Praxis från domstolarna?<br />
Avgränsad prövning – t.o.m. mer avgränsad prövning än vad som begärs tillstånd<br />
till.<br />
Underlaget i miljökonsekvensbeskrivningarna – vilka bedömningar sker av en<br />
enskild vattenverksamhets påverkan på en miljökvalitetsnorm? Ofta bristfälligt<br />
underlag i MKB:er för att bedöma en verksamhets påverkan på normerna.<br />
Fysiska åtgärder ska redovisas – vad har skett vid respektive<br />
verksamhet/anläggning?<br />
Allmänna intressen – viktning <strong>och</strong> värdering – ingen ändring jfr med äldre<br />
lagstiftning? Obalans i bedömningarna med en övervikt för produktionsintresset.<br />
Ändrad praxis eller ny lagstiftning?<br />
Vattenförvaltning <strong>och</strong> vattenkraft<br />
(Åke Bengtsson. Bottenhavet, Bo Sundström Bottenviken)<br />
60-65 % av Landarealen <strong>och</strong> den betydande delen av vattenkraften + reglerkraften.<br />
Systematiska utgångspunkter<br />
Vattenmyndigheternas ansvar att peka ut Kraftigt modifierade vattenförekomster<br />
(KMV), definiera God ekologisk potential i varje KMV – ange vilken vattenkvalitet<br />
som ska uppnås <strong>och</strong> vilka åtgärder som behövs. Göra sammanvägda bedömningar<br />
för hela avrinningsområden <strong>och</strong> för distriktet som helhet – anges i<br />
Åtgärdsprogrammen. Vattenmyndigheterna ser inget stöd för att prioritera<br />
MELLAN distrikten. Saknar ett Nationellt beslut.<br />
Gemensamt ansvar. Samverka kring möjligheter, förutsättningar <strong>och</strong><br />
konsekvenser.<br />
Allmänna reflektioner. VM:s beslut riktar sig mot myndigheter <strong>och</strong> kommuner<br />
INTE enskilda/företag. Inga typer av åtgärder eller verksamheter är undantagna.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Umeå 29 maj 2012<br />
8/22<br />
Produktion kommer att behöva tas i anspråk ibland. Klimatförändringarna<br />
kommer att påverka åtgärdernas omfattning <strong>och</strong> effekter.<br />
Tankar om framtiden<br />
Planering på systemnivå (vattensystem/produktions-system) behöver kunna följas<br />
av genomförande på systemnivå (HARO, ARO), men med beaktande av<br />
förutsättningarna vid den enskilda vattenförekomsten.<br />
Det finns behov av mer flexibla verktyg för att genomföra analyser <strong>och</strong> genomdriva<br />
åtgärder i större sammanhang.<br />
Är tiden mogen för att låta VM:s åtgärdsprogram bli styrande för kommande<br />
bedömningar <strong>och</strong> prövningar?<br />
Sammanhållen prövning av flera anläggningar?<br />
Dialogen behöver bli bättre, samverkan, kompromisser för att hitta avvägningar<br />
mellan olika intressen. Producera mer el <strong>och</strong> biologisk mångfald. Precisera<br />
miljökraven från myndigheterna.<br />
Reglerkraften behöver inte bara finnas i Sverige utan kan finnas i våra grannländer<br />
t.ex. Norge.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Umeå 29 maj 2012<br />
9/22<br />
Anföranden från intressenter (5 minuter per anförande)<br />
Älvräddarna - Lokalt-globalt (Christer Borg)<br />
Planetary bounderies – Gränsen för förlust av biologisk mångfald överskriden mer<br />
än klimatgränsen.<br />
Förlust av biologisk mångfald sker ofta genom fragmentering <strong>och</strong> degradering av<br />
arters levnadshabitat. Exempel: Byggande av vattenkraft.<br />
Lokala ingrepp skapar problemet <strong>och</strong> effekten är extra tydlig lokalt. MEN!<br />
Problemet i sig är inte lokalt utan aggregerat leder detta till en global<br />
biodiversitetskris <strong>och</strong> utmaning på samma sätt som en mängd lokala<br />
utsläppskällor av koldioxid leder till en global klimatkris.<br />
Vattenkraften <strong>och</strong> biologisk mångfald<br />
• Skadorna uppstod tidigare – MEN PÅGÅR NU!<br />
• ”Lokala” skador kräver ny definition på ordet ”lokal”<br />
• Drygt 20 stora älvar <strong>och</strong> åar, vissa mer än 60 mil långa<br />
• Östersjön påverkas av kiselbrist – inte lokalt problem – transnationell<br />
skada<br />
Vi når målen i förnybarhetsdirektivet. År 2020 beräknas Sverige kunna exportera<br />
24 TWh <strong>och</strong> år 2030 cirka 23 TWh. Vindkraften kan regleras. Reglereffekten finns<br />
redan i den installerade vattenkraften. 30 TWh vindkraft regleras utan problem<br />
med befintlig vattenkraft<br />
Effektiviseringsåtgärder i befintliga vattenkraftverk kan balansera ökad<br />
miljöhänsyn i vattendragen. Intäkterna hos vattenkraften som produceras i Sverige<br />
är ca 30 miljarder per år. Finns utrymme för att ta en ökad miljöhänsyn.<br />
Kommentar till Vattenmyndigheten Bottenviken om klimatförändringarna - Jag<br />
anser att det kan finnas en win-win situation.<br />
Fråga Vattenfall - Hur mycket bidrar de orörda älvarna (nationalälvarna) till den<br />
biologiska mångfalden ? Svar - Min uppfattning är att man inte kan räkna med<br />
dessa på pluskontot för biologisk mångfald. Återställning av biologisk mångfald i<br />
utbyggda vattendrag är av avgörande betydelse. När så stor del av vattendragen är<br />
utbyggda så blir dock miljöer som nationalälvar ännu viktigare som skydd <strong>och</strong> de<br />
kan också visa på hur ett orört system fungerar (viktiga referenser).
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Umeå 29 maj 2012<br />
10/22<br />
Svensk Energi - Helhetssyn (Gun Åhrling-Rundström).<br />
Helhetssyn är en nödvändighet.<br />
El sparar energi, möjliggör ökad energieffektivisering, möjliggör teknikskiften.<br />
Det hållbara samhället är en el-ekonomi. All elproduktion har extern<br />
miljöpåverkan. Planerbarheten varierar mellan olika produktionsslag (vindkraften<br />
är svår att planera). Ett stabilt system för elförsörjning bygger därför på en mix av<br />
produktionsslag. Klimathotet är det stora hotet mot biologisk mångfald. Det behövs<br />
en tydlig målhierarki i miljöpolitiken – klimatarbetet bör prioriteras. Väg in globala<br />
miljöaspekter vid miljöprövning<br />
Produktion & potential - Elnäten håller ihop elsystemet. Vattenkraft 65,5 TWh<br />
idag, Sol & vågkraft ännu inte konkurrenskraftigt, Kraftvärme 18 TWh + 3TWh,<br />
Kärnkraft ? - 70 - ? TWh, Vindkraft från 6 TWh till 25 TWh, ~ 15 %. Det handlar<br />
om ett sammanhållet kraftsystem där kraftslag med olika egenskaper ihop med väl<br />
fungerande elnät sammantaget ger stabilitet i elförsörjningen.<br />
Slutsatser:<br />
- Vattenkraften är en unik energikälla - central för svensk elförsörjning. Den<br />
behövs för att nå Sveriges förnybarhetsmål <strong>och</strong> den behövs som balanskraft<br />
vid utbyggnad av vindkraft. Vattenkraften har mycket låga<br />
koldioxidutsläpp ur ett livscykelperspektiv<br />
- Se varje anläggnings unika förutsättningar <strong>och</strong> anpassa kraven på åtgärder<br />
- Väg krav på åtgärder mot kostnader<br />
- Klimatförändringar hotar den biologiska mångfalden<br />
- Det behövs en målhierarki i miljöpolitiken - allt kan inte samtidigt vara<br />
viktigast<br />
- Vi vill ha möjligheter att fortsätta att utveckla <strong>och</strong> modernisera<br />
vattenkraften<br />
Fråga: Vattenmyndigheten Bottenviken - Vet inte om vi går + eller – på<br />
klimatförändringarna? Svar - Vi har inga specifika siffror kring hur stort det skulle<br />
kunna vara.<br />
Fråga: Vattenmyndigheten Bottenviken - Hur mycket + skulle man gå genom<br />
effektivisering vid vattenkraftverken? Svar - Ingen exakt siffra på det. Varierar<br />
beroende på anläggning <strong>och</strong> vattensystem från någon till flera procent.<br />
Kommentar Älvräddarna - Ett bra ekosystem är bra för att hantera även<br />
klimatförändringar därför går det inte att säga att klimatförändringarna ska vara<br />
överordnade den biologiska mångfalden
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Umeå 29 maj 2012<br />
11/22<br />
Kommentar HaV (Björn S) - I jämförelse med andra industrier har<br />
vattenkraftverken ålderdomliga tillstånd. Om man jämför andra industriers<br />
miljöarbete med vattenkraftens har de då inte fått tåla mer än 5 % (det som<br />
vattenkraften ska tåla vid en omprövning) av produktionen för att anpassa<br />
verksamheten till nya miljökrav?<br />
Kommentar: Vattenkraften har alltid jobbat med åtgärder för miljön, fokus har<br />
ändrats med tiden, TWh inte intressant.<br />
Kommentar E.on - Vad vattenkraften kan tåla vid en omprövning behöver ju inte<br />
vara detsamma som behövs för att nå MKN – det kan kanske krävas mer.<br />
Svenskt näringsliv - Vattenkraftens roll för näringslivet (Maria Sunér<br />
Fleming)<br />
Industriella utvecklingen i Sverige intimt kopplad till vattenkraftens utveckling.<br />
Ökande global konkurrens – global prissättning. Globalt tänkande när det gäller<br />
investeringar. Var är det mest fördelaktigt? Var finns marknaderna? Gäller även<br />
SME-företag (SME=små <strong>och</strong> medelstora företag)<br />
Redan nu finns en trend mot minskade investeringar i Europa <strong>och</strong> Sverige<br />
Hur bevarar <strong>och</strong> utvecklar vi våra komparativa fördelar? Kompetens, kvalitet,<br />
innovationsförmåga. En svensk fördel har varit ett ”konkurrenskraftigt” (lågt)<br />
elpris. En given <strong>och</strong> bestående komparativ fördel är Sveriges råvaror (som vi vill<br />
vidareförädla)<br />
Varuexporten stod 2010 för ca 35 % av BNP medan tjänstexporten stod för ca 15 %<br />
av BNP.<br />
Industrins energianvändning uppdelat efter energislag (oljeprodukter, el,<br />
biobränsle/torv, kol/koks, fjärrvärme, naturgas/stadsgas) under åren 1970-2010.<br />
Industrins elanvändning uppdelat per bransch (massa-/pappersindustri, järn-<br />
/stålverk, kemisk industri, verkstadsindustri, övriga branscher) under åren 1990-<br />
2010. Elanvändningen kommer att öka inom industrin.<br />
Basindustrins finns i hela landet. Basindustrin är den råvaruförädlande <strong>och</strong><br />
energiintensiva industrin i Sverige. 400 000 människor är direkt <strong>och</strong> indirekt<br />
sysselsatta inom basindustrin. Extra viktig på orter med svag arbetsmarknad<br />
Basindustrin står för 27 procent av varuexporten, 27 procent av landets<br />
elanvändning. En tredjedel av industrins investeringar. Efterfrågan på<br />
basindustrins produkter på världs-marknaden är stabil <strong>och</strong> ökande. Basindustrin<br />
använder el som råvara
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Umeå 29 maj 2012<br />
12/22<br />
Energipolitikens mål ur ett näringslivsperspektiv – vattenkraftens roll<br />
Trygga, stabila <strong>och</strong> pålitliga leveranser – nu <strong>och</strong> i framtiden. Vattenkraften har<br />
varit reglerkraft i alla tider, som balanserat användningens profil. Betydelsen av<br />
vattenkraftens reglerförmåga ökar med ökad andel intermittent kraft.<br />
Konkurrenskraftiga priser - den goda tillgången på vattenkraften har gett<br />
konkurrenskraftiga priser historiskt, <strong>och</strong> kan göra det framåt. Låg klimatpåverkan -<br />
vattenkraften har i sig låga klimatutsläpp. Bidrar till att möjliggöra för mer<br />
elproduktion med låga klimatutsläpp.<br />
Målkonflikter o farhågor<br />
Lokala miljöhänsyn ställs mot globala. Lokala miljöhänsyn ställs mot andra<br />
samhällsbehov/önskemål (ekonomi, jobb etc.). Minskad produktionsförmåga är ett<br />
bekymmer – särskilt när osäkerheten kring vad som ska ersätta kärnkraften består.<br />
Minskad reglerförmåga är kanske ett ännu större bekymmer med ökad andel<br />
väderberoende kraft. Kan leda till ökat elpris? Ökade osäkerheter kring om<br />
energipolitiken verkligen levererar. Hur hittas en balans mellan lokala miljöhänsyn<br />
<strong>och</strong> farhågorna ovan?<br />
Fråga: Naturskyddsföreningen - Effektiviseringspotentialen - hur stor är den?<br />
Svar: - Det finns, ingen siffra (7-10 Twh?), Stora ”energislukarna” har gjort<br />
åtgärder. Mindre industrier står inte för så stor förbrukning.<br />
Fråga: Vattenmyndigheten Bottenhavet - Ni anger lågt elpris som en<br />
konkurrensfördel betyder det att ni är ointresserade av europakabel etc.? Svar -<br />
Vissa är emot, medan andra tror att det kommer att bli mer utbyte med den<br />
europeiska marknaden. Utsläppsrätterna har kanske störst betydelse<br />
Fråga: Älvräddarna - Vad är viktigast pris <strong>och</strong> tillgång eller att elen är nationellt<br />
producerad? Svar: Pris <strong>och</strong> tillgång är viktigast.<br />
Kommentar: Älvräddarna: En svensk fördel har förvisso varit ett<br />
konkurrenskraftigt elpris. Detta var innan avregleringen av marknaden. Nu går<br />
vinsterna som många gånger baseras på exploatering av våra naturvärden <strong>och</strong><br />
ekosystemtjänster till utlandsägda bolag.<br />
Kommentar: Kammarkollegiet - Enligt Kommissionen är direktiven är stödjande<br />
till varandra, det finns inte målkonflikt. I tillståndsärenden beräknas priset på elen<br />
utifrån Nordpool (där även andra produktionskällor finns). Svar - Men tar man<br />
bort billig el från Nordpool borde det bli dyrare elpris.<br />
Kommentar: Vattenfall - Effektivisering finns beskriven i Roadmap 2050: Överens<br />
om att elanvändning kommer att öka även om det sker effektivisering.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Umeå 29 maj 2012<br />
13/22<br />
EON- EON:s arbete med <strong>och</strong> syn på vattenkraft <strong>och</strong> miljö (Johan<br />
Tielman)<br />
Vattenkraften <strong>och</strong> omvärldskrav. Å ena sidan: Förnybarhetdirektiv, 2020 mål,<br />
nationella klimatmål, fossilfri transportsektor, behov av reglerkraft för bl a<br />
vindkraftutbyggnad, decentraliserad elproduktion.<br />
Vattenkraften <strong>och</strong> omvärldskrav. Å andra sidan: God ekologisk status/potential<br />
enligt RDV, nationella miljömål, t ex levande sjöar <strong>och</strong> vattendrag, sportfiske <strong>och</strong><br />
lokal turism, ålförordning, habitatdirektiv mm<br />
Vattenkraften <strong>och</strong> omvärldskrav. Å ena sidan: Brist på data, brist på personella<br />
resurser, brist på kunskap kring regleringar, dammar, kraftverk, domar etc<br />
Vattenkraften <strong>och</strong> omvärldskrav. Å andra sidan: Vattenkraftbolagen har tillgång<br />
till nödvändig data, vattenkraftbolagen har kunskap om sina vattendrag <strong>och</strong><br />
anläggningar, win-win lösningar?<br />
Slutsats - samarbete mellan berörda parter nödvändigt<br />
Några exempel på fungerande samverkan:<br />
- Miljöeffekter i reglerade vattendrag, Elforsk etapp 1-3 (forts?)<br />
- “Krafttag ål”<br />
- Metodutveckling för fastställande av GEP I Ångernanälven<br />
- Fiskefrämjande åtgärder i t ex Mörrumsån, Emån, Ätran,<br />
Ångermanälven…<br />
- Vattenråd <strong>och</strong> vattenvårdsförbund<br />
- FOU, teknikutveckling t ex intagsgaller för avledning av fisk<br />
Slutsats – det är samverkan som ger resultat<br />
Allting kan inte göras samtidigt. Nationella prioriteringar behövs!<br />
Fråga: Vattenmyndigheten Bottenviken - Hur ser Eon på klimatförändringarna<br />
<strong>och</strong> möjligheterna till ökad eller minskad produktion. Svar - Vågar inte sia om +<br />
eller –<br />
Fråga: HaV - Vilka prioriteringar är viktigast? Svar - Viktigt att komma igång med<br />
åtgärder. Går redan nu att hitta avrinningsområden + anläggningar där man kan<br />
börja med åtgärder.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Umeå 29 maj 2012<br />
14/22<br />
Vattenfall – Vattenkraft <strong>och</strong> biologisk mångfald (Rikard Holmgren)<br />
Miljöinsatser bör göras där de ger bäst effekt.<br />
Vattenfall arbetar med biologisk mångfald i bland annat: Stornorrfors (Umeälven,<br />
fiskväg, tappningar), Juktån, Bosgården (Rolfsån, omlöp), Apelnäs (Rolfsån,<br />
fisktrappa), Jonsered (Säveån, ekologiska flöden, biotopvård, nödlucka etc).<br />
Åtgärder måste baseras på en helhetssyn. Samverkan mellan olika aktörer är<br />
avgörande.<br />
Varje älvsträcka är unik <strong>och</strong> måste därför utredas individuellt. Varje vattendrag<br />
<strong>och</strong> kraftverk kräver sin egen lösning. Varje enskild åtgärd måste baseras på<br />
kostnads-nytto-analys. Generella åtgärder riskerar att bli verkningslösa <strong>och</strong> bör<br />
undvikas. Enligt Vattenfalls egen utredning angående konsekvenserna av generella<br />
miljöförbättrande åtgärder (minimitappningar <strong>och</strong> fiskvägar) vid bolagets<br />
anläggningar i Sverige skulle produktionen minska med 4TWh(-12%) <strong>och</strong> ge 1,5%<br />
återskapande av ursprunglig naturlig fiskreproduktion. Det finns åtgärder som har<br />
begränsad produktions-påverkan men som kan bidra till att stärka den biologiska<br />
mångfalden (t.ex. åtgärder i biflöden).<br />
Vattenkraften är ryggraden i svensk <strong>och</strong> nordisk elproduktion. Vattenkraften är<br />
unik – flexibel <strong>och</strong> förnybar. Viktig roll som bas- <strong>och</strong> reglerkraft i energisystemet<br />
(Sverige, Norden, Nordeuropa). Europa har stora förväntningar på den nordiska<br />
vattenkraften för att klara målet om förnybar energi, klimatmålet, en fortsatt<br />
utbyggnad av vindkraften där vattenkraften ses som ”the green battery”.<br />
Vattenfall ser positivt på åtgärdsgrupperna inom vattenförvaltningen <strong>och</strong> kommer<br />
att delta i detta arbete.<br />
Fråga: Svenska Naturskyddsföreningen - Hur kommer tappningen för fisken att se<br />
ut vid Stornorrfors? Svar – Vi följer en tappningsplan. Experimenterar med<br />
tappningen för att hitta en optimal nivå.<br />
Kommentar: Älvräddarna - Vattenfalls rapport om miljöåtgärder vid<br />
vattenkraftverk ser vi som en partsinlaga.<br />
Kommentar: Vattenfall – Beräkningsmetoden som har använts är vetenskapligt<br />
beprövad <strong>och</strong> dokumenterad. Allt dataunderlag finns öppet redovisat i rapporten.<br />
Fråga Älvräddarna - Det kan finnas skäl för andra åtgärder i biflöden, men hur<br />
löser man huvudproblemet kontinuitetsbrist? Svar - Man måste se om det finns<br />
någon nytta med olika åtgärder. Åtgärder kan göras i sidofårar, för biologisk<br />
mångfald. Frågan måste avgöras från fall till fall. I vissa fall saknas ekologiska<br />
förutsättningar <strong>och</strong> i andra fall är kostnaderna orimligt stora i förhållande till den<br />
ekologiska nyttan.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Umeå 29 maj 2012<br />
15/22<br />
Fråga: Kammarkollegiet - vilka av Vattenfalls anläggningar finns med på<br />
åtgärdslistan?: Svar - Åtgärdsgrupperna har dragit i gång precis. Arbetet har inte<br />
kommit så långt.<br />
Fråga: HaV - Har Vattenfall tittat på kostnadsnyttan för olika åtgärder? Svar - I<br />
Elforskprogrammet togs det farm en modell för beräkning men det handlar inte om<br />
någon ”svart låda” där man kan stoppa in parametrar <strong>och</strong> få ut ett svar. En del<br />
kostnader finns redovisade i Vattenfalls rapport ”Ekologiska effekter <strong>och</strong><br />
verksamhetspåverkan av förändrade produktionsvillkor i Vattenfalls storskaliga<br />
vattenkraftverk 2011-09-27.<br />
Sportfiskarna – Målen kan förenas om viljan finns (Christina<br />
Lindhagen)<br />
Når Sverige målen för klimat respektive biologisk mångfald i vatten? Vi ligger bra<br />
till när det energimålet. Vi ligger sämre till när det gäller miljömålen <strong>och</strong><br />
vattendirektivet. Faller tillbaka på styrmedel <strong>och</strong> brist på resurser.<br />
Bakgrund till konflikten - Vattenkraften är gynnad juridiskt, politiskt <strong>och</strong><br />
ekonomiskt. Majoriteten av kraftverken saknar tillstånd med stöd av modern<br />
lagstiftning (MB). Tillsynsverksamheten fungerar inte. Elcertifikat till leder till en<br />
konkurrensfördel för bolagen i miljöprövning, ökar exploateringen av strömmande<br />
vatten <strong>och</strong> fördyrar natur- <strong>och</strong> fiskevårdsåtgärder.<br />
Möjliga lösningar:<br />
• Utarbeta en ny <strong>och</strong> modern vattenlagstiftning för stärkt skydd av sjöar <strong>och</strong><br />
vattendrag som tar sin utgångspunkt i de nationella miljökvalitetsmålen,<br />
vattendirektivet <strong>och</strong> havsmiljödirektivet.<br />
• Förläng elcertifikaten till småskalig vattenkraft, men kräv en motprestation<br />
i form av miljöförbättrande <strong>och</strong> skadeförebyggande insatser, exempelvis<br />
fiskvägar/omlöp.<br />
• All vattenkraft oavsett ålder <strong>och</strong> tidigare tillstånd ska ha tillstånd enligt<br />
miljöbalken.<br />
• Kraftigt ökade <strong>och</strong> uthålliga anslag för skydd, restaurering <strong>och</strong> tillsyn av<br />
värdefulla vattenmiljöer för att uppnå miljömål <strong>och</strong> god ekologisk status.<br />
• Ingen utbyggnad av orörda vattenmiljöer!<br />
Fråga: Vattenfall - Har Sportfiskarna analyserat olika scenarior kring elmixen i<br />
framtiden <strong>och</strong> vad som händer om kärnkraften försvinner? Svar - Nej.<br />
Kommentar: HaV - Vi kan inte förhandla bort Svenska nationella miljömålen +<br />
lagstiftningen. HUR uppnår vi målen/lagstiftningen?
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Umeå 29 maj 2012<br />
16/22<br />
Svenska kraftnät – Vattenkraft <strong>och</strong> vindkraft i framtiden (Sture<br />
Larsson)<br />
Balansering av förnybar elproduktion.<br />
Scenarier för vindkraftutvecklingen i Sverige. Summering av alla registrerade<br />
projekt: 45 000 MW / 100 TWh. Installerad kapacitet: Vattenkraft 16 000 MW,<br />
Kärnkraft 9 000 MW.<br />
Andra länder räknar med att den nordiska vattenkraften ska vara reglerkraft.<br />
Innebär radikalt ändrat elsystem med mer vindkraft, solenergi.<br />
Effektbalans i elkraftsystemet. Elproduktionen måste alltid följa <strong>och</strong> vara lika med<br />
förbrukningen i varje ögonblick – eller tvärtom. HUR ska systemet balanseras med<br />
t.ex. vindkraft solkraft. Och med VAD ska man balanseras. Balansera på<br />
produktionssidan. Potentialen att balansera på förbrukningssidan är möjlig, men<br />
underutvecklad.<br />
Balansreglering i vattenkraft. Förutsättningar: Inbyggd reglerförmåga i<br />
vattenvägar, svallgallerier, regulatorer mm. Vattenhushållningsbestämmelser<br />
miljö(vatten)domar t.ex. Magasinsnivåer (övre <strong>och</strong> nedre), flödesbegränsningar<br />
(Qmax, Qmin), flödesförändringar (maxQ m 3 /s, h)<br />
Motstående miljöhänsyn: Det globala miljövärdet av att möjliggöra stora mängder<br />
förnybar elproduktion, begränsning av miljöpåfrestningarna i vattendragen<br />
Svår men viktig avvägning.<br />
Fråga Älvräddarna – Det finns ekologiska ramar + EU-direktiv. Hur kommer det<br />
fram andra sätt för att styra förbrukningen?<br />
Svar – Det kommer att växa fram andra alternativ som inte finns idag men<br />
vattenkraftens reglerförmåga kommer ändå att vara central.<br />
Fråga Vattenmyndigheten Bottenhavet - Varför gör vi inget åt konsumtionen? Inte<br />
bara fossil källa för reglerkraften. Mer vindkraft kan ju spara vattenkraft.<br />
Svar - Regeringen driver fram en reform för att all elkonsumtion ska kunna mätas<br />
timvis. Det är nödvändigt för att det ska bli lönsamt för flexibel konsumtion att i<br />
framtiden hjälpa till med regleringen. Det är också viktigt hur vi satsar det framtida<br />
”energiöverskottet”, är det för biologisk mångfald i vatten eller för att minska<br />
fossilbaserad energianvändning i Sverige <strong>och</strong> i andra länder?<br />
Fråga Vattenmyndigheten Bottenviken - Är överföringskapaciteten ett problem för<br />
att reglera elnätet?<br />
Svar - Det är normalt inget problem för balansregleringen. Det är bara när<br />
vattenkraften utnyttjas maximalt <strong>och</strong> i framtiden om mycket vindkraft byggs i norr<br />
innan nya nätförstärkningar kommer på plats.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Umeå 29 maj 2012<br />
17/22<br />
Naturskyddsföreningen – Naturskyddsföreningens syn på vattenkraft<br />
(Bertil Brånin)<br />
Biologisk <strong>och</strong> ekologisk kunskap har utvecklats efter den stora<br />
vattenkraftsutbyggden.<br />
Fragmentering av hela landskapet. Dammar (byggnader, vatten), vägar.<br />
Störda ekosystem i vatten <strong>och</strong> de som gränsar till utbyggda vatten.<br />
Energieffektiviseringen måste bli bättre!<br />
Skärpt lagstiftning, tillämpning av lagar, egenkontroll/tillsyn, samanhållen<br />
omprövning, mintappning 10-20 %, fiskvägar, riva dammar. Följa upp<br />
miljömål/vattenförvaltning<br />
Långsiktigt/helhet<br />
Kommentar: Älvräddarna - Forskning ser en potential för energieffektivisering på<br />
35 %.<br />
Fråga: Svensk Energi - Ni pratar om återgång/åsterställning. Resonerar ni på<br />
samma sätt när det gäller andra verksamheter som påverkar miljön? Svar -<br />
Vattenkraften har haft fördelar <strong>och</strong> borde kunna tåla en del miljöanpassningar.<br />
Kommentar Sportfiskarna - Turismen är också en näring, se potentialen i den<br />
näringen också.<br />
Kommentar: HaV - 173 vattenkraftskommuner i Norge är mer engagerade än<br />
Sveriges kommuner för att vattenkraftverken ska ha bra miljövillkor.<br />
Fortum (Birgitta Adell)<br />
Började med en inledning om att Fortum gör en hel del för naturvården men är<br />
dåliga på att tala om det. Sedan följde en beskrivning av vissa miljöprojekt.<br />
Några exempel på Fortum miljöprojekt:<br />
Flodpärlmusslan Två fleråriga forskningsprojekt Karlstads universitet. Faktorer<br />
som påverkar förutsättningarna för musslorna samt öringens ursprung för<br />
betydelsen av musslans parasitstadium<br />
Omlöp Lundströmmen Delångersån – uppföljning visar bra funktion. Samarbete<br />
med Hudiksvalls kommun<br />
Eldbäcken en biokanal, mer än bara en fiskväg, vid Eldforsen Västerdalälven.<br />
Forskare från Karlstads universitet, följer koloniseringen.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Umeå 29 maj 2012<br />
18/22<br />
Sommenöringen. Spill i Visskvarn kraftverk Bulsjöån för skydd av<br />
Sommenöringen, återintroduktion av Flodpärlmussla. Sommens FVO, Lst<br />
Östergötland, Tranås Energi.<br />
Restaurering av älvängar <strong>och</strong> svämskogar. Syfte är att öppna upp,<br />
skapa/återskapa lövskogsmiljöer. Upplandsstiftelsen<br />
Naturvårdsanpassad skötsel av Fortums marker i Untra Dalälven. Väntar på<br />
beslut om fortsatta åtgärder i Untra.<br />
Kommentar: Vattenregleringen orsakar inte myggproblemen vid Dalälven eller<br />
Klarälven! Det är skillnad mellan vattenreglering <strong>och</strong> vattenföring!<br />
Utrivning av två dammar i biflöden till Oreälven<br />
Ävjepilörten vid Svartälven trolig kommande åtgärd<br />
Gullspångsälven skapa förutsättningar för Gullspångslaxen att leva <strong>och</strong> utvecklas i<br />
sin hemälv<br />
Klarälven. Biotoprestaurering 29 km lång sträcka återställa efter flottningsepoken<br />
LIP+fond.<br />
Forskningsprojekt som fokuserar på skillnaderna mellan odlad <strong>och</strong> vild lax <strong>och</strong><br />
öring i Klarälven. 1. Fodrets betydelse (typer <strong>och</strong> mängd) för fiskens storlek,<br />
könsmognad <strong>och</strong> vandringsbenägenhet. 2. Kartläggning av fiskens vandringsvägar.<br />
3. Studie av den vilda laxens överlevnad<br />
Två nya projekt beslutade i vår:<br />
1. Förbättrad fångsstatistik av lax <strong>och</strong> öring i Vänern, samarbete med Sportfiskarna<br />
2. Förbättrade möjligheter nedströmsvandring för lax <strong>och</strong> öring, Karlstads univ.<br />
Skulle fiske kunna tillåtas om lax <strong>och</strong> öring skulle nå sina lekområden via<br />
fisktrappor? Hur stor del av lekområdena i Norge var besatta efter 40 mils<br />
vandring?<br />
Uppfattning som ofta förs fram: Fiskvägar förbi kraftverken = blomstrande<br />
sportfiske. Men är sportfisket blomstrande i vildlaxälvarna idag?<br />
Fortums Miljöfond finansieras genom försäljningen av Bra miljövalmärkt el. Dessa<br />
medel skall gå till projekt för att minska vattenkraftens miljöpåverkan. Projekten<br />
måste godkännas av Svenska Naturskyddsföreningen. Under 2012 tillskott via<br />
egenfinansiering<br />
Dialog Ja tack! Och Välj Bra Miljövalmärkt el!
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Umeå 29 maj 2012<br />
19/22<br />
Kommentar Sportfiskarna - En kommentar till blomstrande sportfiske. Sportfiske<br />
måste ses i ett större perspektiv <strong>och</strong> inte bara i älvarna i anslutning till<br />
vattenkraftverk utan även fisket ute till havs.<br />
Kommentar Älvräddarna - En kommentar till blomstrande sportfiske.<br />
Utvecklingen av turismen är en näringspolitisk fråga. Sverige är storskaligt när det<br />
gäller skogsbruk, etc. Turismen ses inte som en resurs i tillräckligt stor<br />
utsträckning.<br />
Kommentar Vattenfall - Återskapande av lekmöjligheter för lax handlar om bara<br />
några få % för laxproduktionen i redan utbyggda älvar. Annars måste man riva<br />
dammar.<br />
Kortfattade redovisningar av grupparbetesresultat<br />
(Reservation för att samtliga gruppmedlemmar eventuellt inte till fullo<br />
instämmer i allt som gruppföreträdaren lyfte fram, se därför också respektive<br />
SWOT-analys).<br />
Grupp 1<br />
Åke Bengtsson. Vi var i stort sett överens. Dammar hindrar spridning av arter.<br />
Pågående åtgärder för anpassning. Tydligar lagar/ramar (styrka även svagheter).<br />
Positiv inställning till samverkan <strong>och</strong> dialog.<br />
Vattenbruket gynnas, Biologisk mångfald missgynnas etc. Brist i kunskap om<br />
vattenkraftverk, även brist i tillsynsresurser.<br />
Utvecklingspotential kring upp- <strong>och</strong> nedvandring, sidovattendrag, sprida goda<br />
exempel.<br />
Samverkanslösningar.<br />
Kolla på Finlands samhällsekonomiska bedömning.<br />
Fråga: Älvräddarna: Vad är Finlands samhällsekonomiska bedömning? Svar:<br />
Peter R Finland har gjort en nationell strateg för anläggande av fiskvägar<br />
Grupp 2<br />
Bo Sundström.<br />
Relativt bra kunskap om miljöåtgärder. Relativt bra personresurser.<br />
Förnybar energi positivt, reglerbarhet.<br />
Uppföljning av åtgärder är kanske sämre.<br />
Mångfald i myndighetsstruktur, oklara ansvar
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Umeå 29 maj 2012<br />
20/22<br />
Sämre lagstiftning<br />
Stor variation inom ägandet av vattenkraftverk<br />
Ökad avrinning ger möjlighet<br />
Samordnade effektivisering + miljöåtgärd<br />
Omfördela skatteintäkter<br />
Nationell plan.<br />
Klimatförändringar är också ett hot mot biologisk mångfald<br />
Alltför generella åtgärder (produktion, myndighet) kan slå fel<br />
Grupp 3<br />
Åke Henriksson (Eon)<br />
God generell kunskap om miljöåtgärder<br />
Tydliga ägare/motpart<br />
Förnybarhet/reglerförmåga<br />
Långa ledtider på åtgärder (uppföljning)<br />
Detaljkunskap på vattenförekomster saknas.<br />
Otydlig myndighetsorganisation, resursbrist.<br />
Finns förbättringspotential inom miljö<br />
Tydligare bedömningsgrunderger bättre möjligheter + lagstiftning<br />
Kan effektivisera mer<br />
Helhetssyn + dialog<br />
Sverige äger frågan själv.<br />
Hot att vi inte gör något <strong>och</strong> att vi inte har kompetens för att bedöma/utföra<br />
Långsiktighet för investeringar<br />
Generella åtgärder kan bli fel.<br />
Grupp 4<br />
Madelen Juhl (Vattenmyndigheten Bottenhavet).<br />
Teknikutveckling en möjlighet.<br />
Skatter till miljöförbättrande åtgärder<br />
Händer för lite/resursbrist
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Umeå 29 maj 2012<br />
21/22<br />
Otydlig målbild<br />
Generella föreskrifter kan slå fel<br />
Skatt/Avgift diskussion<br />
Grupp 5<br />
Viktig basproduktion, reglerkraft, hög tillgänglighet, decentraliserad.<br />
Olika samverkansformer för att hitta åtgärder<br />
Utarmning av biologisk mångfald<br />
Brister i lagstiftningen (tillämpningen), prövning av det enskilda vattenkraftverket<br />
istället för helheten.<br />
Hårdare reglering av vattnet<br />
Brist på resurser – risk för att man inte ser helheten.<br />
Grupp 6<br />
Erik Sparrevik<br />
Svårt att bli konkreta.<br />
Generella kunskaper om miljöåtgärder finns.<br />
Konflikter finns <strong>och</strong> de måste hanteras.<br />
Saknar ofta kunskap om hur det såg ut innan.<br />
Lite resurser på myndighet <strong>och</strong> samordning saknas.<br />
Modeller för att analysera effekter av ändringar av ett vattenkraftverk på hela<br />
vattenkraftssystemet i vattendraget.<br />
Gemensamma projekt, ta fram kunskap, vad kan göras <strong>och</strong> vilka konsekvenser blir<br />
det?<br />
Ingen samordning av åtgärder.<br />
Långsam komplicerad omprövning<br />
Minskad produktion <strong>och</strong> reglermöjligheten, (att detta inte tas med i bedömningen)
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Umeå 29 maj 2012<br />
22/22<br />
Möjliga slutsatser-Hur gå vidare?<br />
(Niklas Egriell, Fredrik Nordwall, alla)<br />
Samverkan kring strategi/åtgärdsarbete<br />
Generella vs individuella åtgärder<br />
Helhetssyn <strong>och</strong> individuella lösningar hur hänger det ihop? Behöver inte bli ett<br />
motsattsförhållande.<br />
Kunskapsöverföring mellan myndighet <strong>och</strong> branschen<br />
Bra diskussionsklimat. Hur kommer vi från ord till handling i det här arbetet?<br />
Bättre samordning av arbetet. Tydlig strategi.<br />
Hot från att vi får böter från EU för att vi inte uppfyller vattendirektivet.
1/18<br />
Minnesanteckningar gruppdiskussioner<br />
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Umeå 27 maj 2012<br />
HaV har sammanställt minnesanteckningar från dialogmötena i Örebro den 24 maj<br />
2012 <strong>och</strong> Umeå den 27 maj 2012. Minnesanteckningarna har kommunicerats med<br />
berörda intressenter för att undvika missförstånd. Anteckningarna ger en<br />
översiktlig bild av vad som avhandlats på mötena <strong>och</strong> ska inte ses som respektive<br />
organisations slutliga ställningstaganden i olika frågor.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Umeå 27 maj 2012<br />
2/18<br />
SWOT-analys – Grupp 1<br />
Gruppdeltagare inkl organisation: Niklas Egriell, HaV, Christina Lindhagen,<br />
Sportfiskarna, Ulf Carlsson, Länsstyrelsen Västerbotten, Richard Holmgren,<br />
Vattenfall, Peter Rivinoja, SLU, Stig Westbergh, Vindelns kommun, Åke Bengtsson,<br />
Vattenmyndigheten i Bottenhavet, Katarina Jacobson, Energimyndigheten<br />
Interna<br />
faktorer<br />
Externa<br />
faktorer<br />
Positiva faktorer<br />
Styrkor<br />
Vattenekologiperspektiv: Hindrar<br />
spridning av främmande arter. Pågår bra<br />
åtgärder för ekologisk anpassning. Öppet<br />
vatten som lockar till sig arter som t.ex.<br />
utter (gäller dock minst lika mkt<br />
naturliga sel <strong>och</strong> forsar).<br />
Myndighetsperspektiv: Tydliga ramar.<br />
Positiv inställning till samverkan <strong>och</strong><br />
dialog. Samarbete i säkerhetsfrågor<br />
gällande bl.a. översvämningar.<br />
Vattenbruket kan gynnas.<br />
Produktionsperspektiv: Stor<br />
reglerförmåga. Låga<br />
produktionskostnader. Hög lönsamhet.<br />
Förnyelsebar. Låga CO2-utsläpp.<br />
Överens: Ja, om allt ovan förutom att<br />
Sportfiskarna påtalar att man i en dom<br />
klarlagt att vattenkraften generellt inte<br />
kan betecknas som miljövänlig.<br />
Möjligheter<br />
Vattenekologiperspektiv: Stor<br />
utvecklingspotential när det gäller<br />
förbättringar av vattenorganismers upp<strong>och</strong><br />
nedvandring i vattendragen. Ett<br />
vidare perspektiv i arbetet med<br />
faunapassage som inte bara berör laxfisk.<br />
Tillgängliggörande av sidovattendragen<br />
till älvarna. Sprida goda exempel.<br />
Myndighetsperspektiv:<br />
Samverkanslösningar <strong>och</strong> gemensamma<br />
arenor för kunskapsutbyte. Se på den<br />
finska samhällsekonomiska analysen.<br />
Elcertifikaten kan bli ett verktyg för att<br />
ställa miljökrav. .<br />
Produktionsperspektiv: Strömkraftverk.<br />
Överens: Ja.<br />
Negativa faktorer<br />
Svagheter<br />
Vattenekologiperspektiv: Skadar biologisk<br />
mångfald. Särskilt strömlevande arter<br />
missgynnas. Genetiska skador.<br />
Näringsutlakning. Förutsättningarna för<br />
våtmarker <strong>och</strong> deltabildning minskar.<br />
Påverkar även arter i havet negativt då en<br />
del vandrar upp i vattendragen som<br />
försämrats. Kvicksilverproblem.<br />
Temperaturförändringar. Förändrad<br />
flödesregim.<br />
Myndighetsperspektiv: Oklar praxis.<br />
Oklart gällande miljökvalitetsnormernas<br />
(MKN) betydelse, särskilt gällande god<br />
ekologisk potential. Osäker tillämpning av<br />
MKN i domstol. Tillsynsbrister gällande<br />
resurser <strong>och</strong> kompetens. Kunskapsbrist om<br />
dammar <strong>och</strong> kraftverk. Översvämningar av<br />
exploaterade områden som bebyggts efter<br />
vattenkraftsbyggnad.<br />
Produktionsperspektiv:<br />
Nederbördsberoende som ger brist eller<br />
överskott på vatten.<br />
Överens: Ja, även om Vattenfall inte fått<br />
presenterat någon forskning om<br />
kvicksilverproblemet från forskare <strong>och</strong><br />
myndigheter på senare tid.<br />
Hot<br />
Vattenekologiperspektiv:<br />
Myndighetsperspektiv:<br />
Produktionsperspektiv:<br />
Överens:
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Umeå 27 maj 2012<br />
3/18<br />
Gruppdiskussioner – Grupp 1<br />
Närvarande: Ulf Carlsson, Länsstyrelsen i Västerbotten, Katarina Jacobson,<br />
Energimyndigheten, Christina Lindhagen, Sportfiskarna, Rickard Holmgren,<br />
Vattenfall, Peter Rivinoja, SLU, Stig Holmqvist, Vindelälvens fiskeråd, Åke<br />
Bengtsson, Vattenmyndigheten i Bottenhavet, Niklas Egriell, <strong>Havs</strong>- <strong>och</strong><br />
<strong>vattenmyndigheten</strong>.<br />
Styrkor<br />
Det finns bra genomförda miljöåtgärder, som givit bra ekologiska effekter. I vissa<br />
mycket specifika fall kan dammarna genom att de hindrar spridning av vissa arter<br />
<strong>och</strong> sjukdomar var positiva för ekologin men detta är ytterst ovanligt.<br />
Myndigheterna är medvetna om problematiken gällande avvägningar mellan<br />
klimateffekter <strong>och</strong> återställd vattenekologi. I Sverige finns ett tydligt lagsystem med<br />
Miljöbalken som grund. Det är en styrka att ha denna typ <strong>och</strong> andra typer av<br />
samverkansgrupper där alla ställer upp i en dialog. Vattenkraften kan i vissa fall,<br />
t.ex. gällande Göta älv, vara ett stöd för att upprätta en god säkerhet som minskar<br />
risken för översvämningar <strong>och</strong> skred. Vattenkraften är också viktig för samhällets<br />
försörjningsansvar gällande el. I vissa områden kan kraftverksdammarna användas<br />
till fiskodlingar som ger föda, utsättningsfisk <strong>och</strong> kan gynna turismen i vissa fall<br />
vilket ger en regional utveckling.<br />
Vattenkraften är en säker energikälla som har bättre rykte bland allmänheten än<br />
flera andra energikällor. Med hjälp av magasinen kan kraften användas när man<br />
som bäst behöver den. Industrier kan äga sina kraftverk <strong>och</strong> direkt nyttja elen. Låga<br />
produktionskostnader ger billig el. Vattenkraften är förnyelsebar, ger låga<br />
koldioxidutsläpp ur ett livscykelperspektiv. Stor reglerförmåga.<br />
Överens<br />
Förnyelsebar även om Sportfiskarna vill belysa att man inte generellt kan använda<br />
orden miljövänlig/förnyelsebar om vattenkraften då detta klargjorts i en dom.<br />
Svagheter<br />
Vattenkraften är ofta negativ för biologisk mångfald. Särskilt strömlevandearter<br />
missgynnas <strong>och</strong> detta gäller både vegetation <strong>och</strong> fauna. Man får ofta negativ<br />
påverkan på populationsgenetiken. Varje litet laxfiskbestånd är unikt vilket inte<br />
vattenkraften tagit tillräcklig hänsyn till. Man får också en näringsurlakning i<br />
utsatta vattensystem. Lokalklimatet kan också påverkas negativt.<br />
Vattendragsmynningarnas naturlighet minskas <strong>och</strong> våtmarker skadas. Arter i havet<br />
som ibland vandrar upp i älvar <strong>och</strong> älvmynningar drabbas också. Kvicksilver kan<br />
frisättas när man dämmer över våtmarker. Särskilt de första 20 åren får man enligt<br />
forskningen höga halter kvicksilver i vattenmagasinen. I större dammar får man en<br />
temperaturpåverkan på det rinnande vattnet då man ofta släpper i bottenluckor<br />
som ger extra kallt vatten vår-höst. Detta påverkar både fiskproduktionen <strong>och</strong> ger<br />
en sen kläckning av sländorna. Onormalt mycket vatten släpps under den kalla<br />
vintertiden.<br />
Det råder en något oklar praxis när det bl.a. gäller vilken ekologisk hänsyn som<br />
krävs enligt Miljöbalken <strong>och</strong> vad miljökvalitetsnormerna egentligen innebär för<br />
vattenkraftägarna. I vissa fall har regleringen lett till plötsliga påsläpp av vatten<br />
(exempelvis i Åsele) som lett till översvämning av byggnader <strong>och</strong> anläggningar,<br />
men det är oklart om man efter regleringen påbörjats flyttat för nära vattendragen<br />
för att man trott att vattenkraften kan säkra att ingen översvämning sker.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Umeå 27 maj 2012<br />
4/18<br />
Tillämpningen av miljökvalitetsnormerna är än så länge osäker i domstolarna.<br />
Myndigheterna hinner inte med att varken klargöra miljöjuridiken <strong>och</strong> ompröva de<br />
tillstånd som leder till att ekosystem skadas <strong>och</strong> god ekologisk status/potential inte<br />
uppnås. Viss kunskapsbrist om dammarna <strong>och</strong> vattenregleringen finns på<br />
myndigheterna.<br />
I vissa mycket specifika fall, främst strömfallskraftverk, är vattenkraften oflexibel<br />
då man inte kan nyttja plötsliga floder <strong>och</strong> då torka kan hämma produktionen när<br />
kraften behövs som mest.<br />
Överens<br />
Gruppen var överens om allt detta, men Vattenfall vill understryka att<br />
Vattenkraften till största delen är flexibel <strong>och</strong> har god reglerkapacitet <strong>och</strong> att<br />
väderberoendet är mest tydligt gällande småskaliga strömfallskraftverk.<br />
Möjligheter<br />
Man har lärt sig allt mer om hur fiskvägar kan göras effektiva <strong>och</strong> funktionsdugliga.<br />
Möjligheterna blir allt större att arbeta ur ett bredare perspektiv med hänsyn till<br />
fler arter än lax <strong>och</strong> öring när man planerar fiskvägar <strong>och</strong> arbeta alltmer med s.k.<br />
faunapassager. Särskilt i USA, men också i Sverige, har man bedrivit mycket<br />
forskning gällande faunapassager. Resultaten från den senaste forskningen kan<br />
Sverige nu förhoppningsvis kunna implementera i arbetet med att radera ut<br />
vandringshindren i våra vattendrag. Att sprida bra exempel är en stor möjlighet.<br />
Samverkan mellan intressegrupper är en stor möjlighet att komma framåt. Att<br />
arbeta i grupper med olika intressenter skapar bättre förutsättning för dialog <strong>och</strong><br />
att man kommer framåt snabbare med en ekologisk anpassning. Möjligheterna<br />
ökar om man får en rimlig, genomtänkt, logisk prioritering framför Vattenfall.<br />
Enligt Länsstyrelsen bör man kunna dela in kraftverken i 5-6 kategorier <strong>och</strong> ta fram<br />
någons form av åtgärdsbatteri. Ett nationellt program efterfrågas.<br />
En möjlighet att få en snabbare ekologisk anpassning av framförallt den småskaliga<br />
vattenkraften är att koppla utdelningen av elcertifikat till krav på ekologisk hänsyn<br />
såsom fiskvägar <strong>och</strong> minimitappningar.<br />
För att kunna få en logisk rimlig avvägning måste man enligt Vattenfall få in<br />
kostnads-nyttoanalys tidigt i arbetet <strong>och</strong> se helheten i systemet. Nordens<br />
vattenkraft kan användas som reglerresurs till Europa när kärnkraften i t.ex.<br />
Tyskland avvecklas. Ur ett affärsperspektiv är också detta en stor möjlighet.<br />
Överens<br />
Överens om huvuddelen.<br />
Hot<br />
Tyvärr hann inte gruppen med diskussionerna om framtidens hot.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Umeå 27 maj 2012<br />
5/18<br />
SWOT-analys – Grupp 2<br />
Gruppdeltagare inkl organisation: Fredrik Nordwall, HaV, Christer Borg,<br />
Älvräddarna, Birgitta Adell, Fortum, Claes Hedenström, Vattenfall, Gun-Åhrling-<br />
Rundström, Svensk Energi, Bo Sundström, Vattenmyndigheten i Bottenviken.<br />
Interna<br />
faktorer<br />
Externa<br />
faktorer<br />
Positiva faktorer<br />
Styrkor<br />
Vattenekologiperspektiv: Relativt bra<br />
kunskap.<br />
Avrinningsområdesperspektiv.<br />
Kompetensutbyte.<br />
Myndighetsperspektiv: Relativt bra<br />
personresurser. Samordning ur<br />
avrinningsområdesperspektiv genom<br />
Ramdirektivet för vatten.<br />
Kunskapsutbyte pågår.<br />
Produktionsperspektiv: Förnybart.<br />
Klimateffektivt. Reglerbarheten.<br />
Avrinningsområdesperspektiv.<br />
Kunskapsutbyte.<br />
Överens: Ja<br />
Möjligheter<br />
Vattenekologiperspektiv:<br />
Klimatförändringarna ger ökad<br />
avrinning som kan användas för<br />
ekologisk anpassning. Samordning av<br />
investeringarna.<br />
Myndighetsperspektiv: Stora<br />
skatteintäkter. Tydligare politisk<br />
styrning.<br />
Produktionsperspektiv: Samordnade<br />
investeringar. Bra efterfrågan på<br />
vattenkraftel. Konkurrenskraftiga<br />
elpriser.<br />
Överens: Ja.<br />
Negativa faktorer<br />
Svagheter<br />
Vattenekologiperspektiv: Dålig<br />
uppföljning av ekologin. Negativ<br />
fysisk miljöpåverkan.<br />
Myndighetsperspektiv: Mångfald i<br />
myndighetsstrukturen leder till<br />
oklara roller. Ineffektiv lagstiftning.<br />
Brist på personella <strong>och</strong> ekonomiska<br />
resurser. Brist på helhetssyn vid<br />
tillämpning av myndighetsarbete.<br />
Produktionsperspektiv: Kräver<br />
mycket infrastruktur. Varierande<br />
kompetens.<br />
Överens: Ja.<br />
Hot<br />
Vattenekologiperspektiv:<br />
Klimatförändringar kan också i vissa<br />
fall ge ekologiska skador (onaturlig<br />
variation i flöden). Varierande<br />
intresse för bevarande hos olika<br />
grupper. Alltför generella åtgärder.<br />
Myndighetsperspektiv: Otydlig<br />
politisk styrning. Alltför generella<br />
åtgärder.<br />
Produktionsperspektiv: Alltför stora<br />
avkastningskrav ger minskad<br />
investeringsvilja. Alltför generella<br />
åtgärder.<br />
Överens: Ja.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Umeå 27 maj 2012<br />
6/18<br />
SWOT-analys – Grupp 3<br />
Gruppdeltagare inkl organisation: Björn Sjöberg, HaV, Åke Henriksson, EON, Sten<br />
Åfeldt, Energimyndigheten, Nils Leine, Kammarkollegiet, Gunilla Forsgren-<br />
Johansson, Länsstyrelsen Västerbotten, Rolf Lindgren, Skellefteå kraft.<br />
Interna<br />
faktorer<br />
Externa<br />
faktorer<br />
Positiva faktorer<br />
Styrkor<br />
Vattenekologiperspektiv: Generell<br />
kunskap om fragmentering,<br />
konnektivitet <strong>och</strong> möjliga åtgärder<br />
god.<br />
Myndighetsperspektiv: Tydliga<br />
ägare/ansvariga för anläggningarna.<br />
Produktionsperspektiv: Förnybart.<br />
Reglerförmåga. Driftsäker.<br />
Överens: Ja<br />
Möjligheter<br />
Vattenekologiperspektiv:<br />
Förbättringspotential gällande<br />
ekologisk anpassning. Tydligare<br />
bedömningsgrunder som bygger på<br />
naturvetenskap. Mätbarhet kan<br />
utvecklas.<br />
Myndighetsperspektiv: Tydligare<br />
bedömningsgrunder <strong>och</strong> en<br />
modernare lagstiftning.<br />
Produktionsperspektiv:<br />
Produktionsplanering med<br />
helhetssyn. En reglerförmåga som<br />
kan tillmötesgå marknaden.<br />
Effektiviseringspotential.<br />
Marknaden kommer fram mot 2050<br />
ha större behov av reglerkraft.<br />
Sverige äger huvuddelen av frågan.<br />
Överens: Dialog är en viktig väg<br />
framåt.<br />
Negativa faktorer<br />
Svagheter<br />
Vattenekologiperspektiv: Svårigheter<br />
med uppföljningen. Ledtider. Svårt på<br />
grund av databrist att på detaljnivå<br />
veta var man bör genomföra åtgärder.<br />
Myndighetsperspektiv: Resursbrist.<br />
Otydlig myndighetsorganisation <strong>och</strong><br />
bedömningsgrunder.<br />
Produktionsperspektiv: -<br />
Överens: Långa ledtider. Uppföljning<br />
behövs. Resursbrist. Otydlig<br />
myndighetsorganisation.<br />
Hot<br />
Vattenekologiperspektiv: Att inget<br />
görs. Att man inte tar till sig<br />
naturvetenskapliga fakta.<br />
Myndighetsperspektiv: Svåra<br />
expertbedömningar. Att inte domstols<strong>och</strong><br />
expertkompetens utvecklas.<br />
Produktionsperspektiv: Att man inte<br />
får en långsiktighet när det gäller<br />
styrmedel. Att fel åtgärder som ger lite<br />
naturvårdsnytta men kostar mycket<br />
genomförs. Dyrare el kan riskera vår<br />
interna reglerkraft <strong>och</strong> baskraft.<br />
Överens: Att vi inte kommer framåt<br />
p.g.a. svåra expertbedömningar.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Umeå 27 maj 2012<br />
7/18<br />
Gruppdiskussioner – Grupp 3<br />
Närvarande: Björn Sjöberg, HaV, Sten Åfelt, Energimyndigheten, Nils Leine,<br />
Kammarkollegiet, Gunilla Forsgren-Johansson, Länsstyrelsen i Västerbotten, Rolf<br />
Lindgren, Skellefteå kraft, Åke Henriksson, EON.<br />
Styrkor<br />
Vattenekologi – kunskaper om påverkan hög, kunskap om åtgärder goda generellt ,<br />
Produktionsperspektiv – förnybar energi, reglerförmåga,<br />
Myndighetsperspektiv, tydlig ägarstruktur, utvecklad målbild<br />
Överens, Reglerkraften är positiv, förnybar <strong>och</strong> driftsäker, marknaden fixar tillgång<br />
på reglerkraft<br />
Svaghet<br />
Vattenekologi , effekterna visar sig först efter lång tid, bristande uppföljning ,<br />
bristfälliga data, kunskap om effekter av åtgärder sämre<br />
Produktionsperspektiv, otydliga krav, reglerförmåga ur ett systemperspektiv svår<br />
(svårt att analysera hur reglerbarheten påverkas av förändringar)<br />
Myndighetsperspektiv, dåligt med resurser, många myndigheter, många mål<br />
Överens,<br />
Möjligheter<br />
Vattenekologi, stor förbättringspotential, tydligare bedömningsgrunder<br />
Produktionsperspektiv, effektiviseringspotential 5-10%, men detta kan vara något<br />
lägre för storskaliga kraftverk som ännu bara haft 1-2% –iga effektiviseringar.<br />
Bättre produktionsplanering, marknaden ordnar reglerkapaciteten<br />
Myndighetsperspektiv, moderniserad lagstiftning helhetsbedömning, tydliga<br />
bedömningsgrunder, mätbarhet<br />
Överens, moderniserad lagstiftning, marknaden ordnar reglerkapaciteten, ”vi” äger<br />
frågan!, fortsatt dialog bra!<br />
Hot/problem<br />
Vattenekologi, inga åtgärder, komplexa mätproblem, svåra expertbedömningar<br />
Produktionsperspektiv, fel åtgärder<br />
Myndighetsperspektiv, resurs o kompetensbrist hos myndigheter, domstolarnas<br />
kompetens<br />
Överens, marknadslösningar kan påverka prispolitiken
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Umeå 27 maj 2012<br />
8/18<br />
SWOT-analys – Grupp 4<br />
Gruppdeltagare inkl organisation: Johan Tielman (Eon), Pär Forsberg (Skellefteå<br />
Kraft), Madelen Juhl (Vattenmyndigheten Bottenhavet), Bertil<br />
Brånin(Naturskyddsföreningen), Anders Skarstedt (<strong>Havs</strong>- <strong>och</strong> <strong>vattenmyndigheten</strong>)<br />
Interna<br />
faktorer<br />
Externa<br />
faktorer<br />
Positiva faktorer<br />
Styrkor<br />
Vattenekologiperspektiv:<br />
Myndighetsperspektiv:<br />
Produktionsperspektiv:<br />
Överens:<br />
Styrkorna är välkända <strong>och</strong> har<br />
redovisats under förmiddagens<br />
föreläsningar<br />
Möjligheter<br />
Vattenekologiperspektiv:<br />
Teknikutveckling både på gröna<br />
sidan, riktade åtgärder, bättre<br />
insatser (avledning av fisk).<br />
Mer samverkan kring<br />
miljöåtgärder<br />
Använda miljöåtgärder på andra<br />
platser där den gör mest/bäst<br />
nytta<br />
Myndighetsperspektiv:<br />
Avsätta delar av fastighetsskatten<br />
för miljöförbättrande åtgärder<br />
Grovprioritering för att ta de<br />
”lätta” åtgärderna. 3 grupper av<br />
vattenkraftverk. För att komma<br />
någon vart.<br />
Mer samverkan med branschen<br />
<strong>och</strong> myndigheterna.<br />
Generella krav.<br />
Produktionsperspektiv:<br />
Effektivisering kan ge möjligheter<br />
för miljöåtgärder om den totalt<br />
sett är lönsam.<br />
Var gör insatsen mest nytta? Vad<br />
vill vi uppnå? Branschen måste se<br />
att den måste ge någon<br />
miljöförbättring då behövs inga<br />
generella krav (kontraproduktivt).<br />
Samarbete mellan myndigheter +<br />
bransch för att se vilka åtgärder<br />
som behöver göras.<br />
Använda miljöåtgärder på andra<br />
platser där den gör mest/bäst<br />
nytta.<br />
Överens:<br />
Mer samverkan kring<br />
miljöåtgärder<br />
Negativa faktorer<br />
Svagheter<br />
Vattenekologiperspektiv:<br />
Myndighetsperspektiv:<br />
Produktionsperspektiv:<br />
Överens:<br />
Styrkorna är välkända <strong>och</strong> har<br />
redovisats under förmiddagens<br />
föreläsningar.<br />
Hot<br />
Vattenekologiperspektiv:<br />
Kompetensbrist/resursbrist (bransch,<br />
myndighet)<br />
Hur ska man prioritera mellan<br />
vattendragen? Inte ”dutta” mellan<br />
vattendrag<br />
Händer för lite med åtgärder.<br />
Kortsiktiga åtgärder<br />
Ökad korttidsreglering?<br />
Myndighetsperspektiv:<br />
Otydlig målbild (innebörden av<br />
normen)<br />
Kompetens <strong>och</strong> resursbrist<br />
Större ambitionsnivå än vad som är<br />
nödvändigt.<br />
Produktionsperspektiv:<br />
Effektiviseringsåtgärd måste vara<br />
”nyttig” annars kommer det inte att ske<br />
miljöförbättring.<br />
Insatserna tar aldrig slut<br />
Generella krav<br />
Omständligt att ändra villkoren i<br />
befintliga domar i vattendrag som<br />
redan är kraftigt påverkade.<br />
Överens:<br />
Risk att det inte sker några åtgärder<br />
Kompetens- <strong>och</strong> resursbrist på<br />
myndigheterna
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Umeå 27 maj 2012<br />
9/18<br />
Utförligare beskrivning av ”överensfaktorer”<br />
Styrkor:<br />
Svagheter:<br />
Möjligheter:<br />
Mer samverkan kring miljöåtgärder. Med en kontinuerlig dialog i de här frågorna<br />
kan åtgärdsarbetet gå snabbare.<br />
Hot:<br />
Utan åtgärder kommer vi inte att kunna påverka statusen i vattendragen <strong>och</strong> utan<br />
en kontinuerlig dialog i de här frågorna kommer åtgärdsarbetet att gå långsamt. Vi<br />
behöver diskutera var/när/hur åtgärder ska genomföras.<br />
Myndigheterna behöver en större kompetens kring vattenregleringarna, men det är<br />
även avhängit resurserna på myndigheterna. Det behövs resurser för att få ”snurr”<br />
på arbetet.<br />
Ange de 3 viktigaste slutsatserna om vad man är överens har en samsyn<br />
om:<br />
1. Mer samverkan är avgörande för att få till ett fungerande åtgärdsarbete<br />
2. Negativt om det inte sker åtgärder<br />
3. Kompetens- <strong>och</strong> resursbrist på myndighetsnivå (vattenregleringsfrågor)
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Umeå 27 maj 2012<br />
10/18<br />
Gruppdiskussioner – Grupp 4<br />
Gruppdeltagare inkl organisation: Johan Tielman (Eon), Pär Forsberg (Skellefteå<br />
Kraft), Madelen Juhl (Vattenmyndigheten Bottenhavet), Bertil Brånin<br />
(Naturskyddsföreningen), Anders Skarstedt (<strong>Havs</strong>- <strong>och</strong> <strong>vattenmyndigheten</strong>)<br />
Styrkor<br />
Vad var man överens om?<br />
Överens om de styrkor som hade redovisats under förmiddagen.<br />
Svagheter<br />
Vad var man överens om?<br />
Överens om de svagheter som hade redovisats under förmiddagen.<br />
Möjligheter<br />
Det sker även en teknikutveckling på ”gröna sidan” t.ex. mer riktade åtgärder som<br />
förhoppningsvis blir bättre för miljön (t.ex. tekniker för avledning av fisk).<br />
Det behövs mer samverkan kring vilka miljöåtgärder som ska vidtas. Myndigheter<br />
<strong>och</strong> företag har olika kompetens <strong>och</strong> utgångspunkter. För att hitta fram till bra<br />
lösningar behöver man träffas <strong>och</strong> diskutera.<br />
Det borde vara möjligt att ”omsätta” krav på miljöåtgärder vid en anläggning på en<br />
annan plats om kravet bedöms vara för ingripande<br />
Statens inkomster från vattenkraftverkens fastighetsskatt borde till viss del<br />
återföras till myndigheternas åtgärdsarbete.<br />
Det borde upprättas en nationell ”grovprioritering” för att påbörja arbetet med de<br />
”lätta” åtgärderna (sådana som man är överrens om). Kanske dela in<br />
vattenkraftverken i 3 grupper i den prioriteringen (för att komma någon vart).<br />
Generella krav är en möjlighet för myndigheterna att snabba på processen <strong>och</strong><br />
flytta över delar av ansvaret på branschen.<br />
Effektivisering i vattenkraftverk kan ge möjligheter för miljöåtgärder om<br />
effektiviseringsåtgärden totalt sett blir lönsam.<br />
Var gör insatsen mest nytta? Vad vill vi uppnå? Använda miljöåtgärder på andra<br />
platser där de gör mest/bäst nytta (kanske i biflöden eller vid dammar som inte<br />
används för någon verksamhet).<br />
Branschen måste se att åtgärden ger någon miljöförbättring då behövs inga<br />
generella krav (kontraproduktivt). Ökat samarbete mellan myndigheter + bransch<br />
för att se vilka åtgärder som behöver göras.<br />
Vad var man överens om?<br />
Mer samverkan kring miljöåtgärder. Med en kontinuerlig dialog mellan branschen<br />
<strong>och</strong> myndigheterna i de här frågorna kan åtgärdsarbetet gå snabbare.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Umeå 27 maj 2012<br />
11/18<br />
Hot<br />
Det finns en viss kompetensbrist (entreprenörer) i hur man bygger bra fiskvägar.<br />
Vidare kan det finnas en kompetensbrist ute på företagen <strong>och</strong> myndigheter kring<br />
vad som är effektiva miljöåtgärder. Samtidigt finns det en resursbrist på<br />
myndigheterna för att jobba mer aktivt med dessa frågor.<br />
Det finns ingen övergripande (nationell) prioritering mellan vattendragen, där man<br />
kan utläsa en ”helhetssyn”? Det är inte effektivt att ”dutta” mellan vattendrag.<br />
Riskerar att bli kortsiktiga åtgärder <strong>och</strong> att det händer för lite om man inte<br />
kraftsamlar.<br />
Kan det ökade reglerbehovet leda till ökad korttidsreglering som i sin tur leder till<br />
en ökad negativ påverkan i de berörda vattendragen?<br />
Målbilden är otydlig för myndigheter <strong>och</strong> branschen. Innebörden av normen<br />
behöver tydliggöras med konkreta åtgärder vid respektive anläggning.<br />
På myndighetsnivå finns en kompetensbrist kring vattenregleringsfrågorna <strong>och</strong> den<br />
behöver utvecklas om åtgärdsarbetet ska kunna bedrivas effektivt. Myndigheterna<br />
har även en brist på resurser inom området.<br />
Kan det vara så att Sverige har en högre ambitionsnivå än vad som är nödvändigt i<br />
jämförelse med övriga länder i Europa?<br />
Effektiviseringsåtgärderna måste även vara lönsamma för företaget annars<br />
kommer de inte att vara intresserade av att vidta miljöförbättrande åtgärder.<br />
Branschen orolig för att insatserna för miljön aldrig ”tar slut”. Ständigt ökade krav<br />
medför svårigheter att räkna på investeringar <strong>och</strong> lönsamheten i ett längre<br />
perspektiv.<br />
Generella krav riskerar att medföra att fel åtgärd vidtas på fel plats vilket är<br />
negativt ur branschens synvinkel <strong>och</strong> för miljön.<br />
Eftersom det är omständligt att ändra villkoren i befintliga domar i vattendrag kan<br />
ombyggnad/effektiviseringar utebli (även i vatten som redan är kraftigt påverkade)<br />
eftersom utgången av domstolsprocessen inte är förutsägbar.<br />
Vad var man överens om?<br />
Risk att det inte sker några åtgärder beroende på att det saknas<br />
- dialog mellan myndigheter <strong>och</strong> bransch<br />
- en övergripande prioritering av åtgärder i avrinningsområdet <strong>och</strong> på<br />
anläggningarna<br />
- kompetens i vattenregleringsfrågorna ute på myndigheterna<br />
- resurser ute på myndigheterna för att driva på åtgärdsarbetet
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Umeå 27 maj 2012<br />
12/18<br />
SWOT-analys – Grupp 5<br />
Gruppdeltagare inkl organisation: Peter Funegård, HaV, Jonas Andrén, EON, Sara<br />
Jonsson, Länsstyrelsen i Västernorrland, Tina Nilsson, Länsstyrelsen i<br />
Västerbotten, Monica Nordlund, Vattenfall, Alexander Larsson, Älvräddarna.<br />
Interna<br />
faktorer<br />
Externa<br />
faktorer<br />
Positiva faktorer<br />
Styrkor<br />
Vattenekologiperspektiv:<br />
Myndighetsperspektiv:<br />
Vattendirektivet <strong>och</strong> Miljöbalken<br />
visar vart ansvaret för åtgärder av<br />
miljökonsekvenser ligger.<br />
Produktionsperspektiv:<br />
Basproduktion (47-48 % av<br />
Sveriges el). Reglerkraft. Hög<br />
tillgänglighet. Decentrisaliserad<br />
produktion. Förnybar <strong>och</strong> ren med<br />
a CO2-utsläpp.<br />
Överens: I viss mån men viss<br />
tveksamhet om man generellt ska<br />
kalla den ren <strong>och</strong> förnybar enligt<br />
Älvräddarna.<br />
Möjligheter<br />
Vattenekologiperspektiv: Ökad<br />
avrinning p.g.a. klimatpåverkan<br />
kan ge förutsättningar för ökad<br />
effektivisering samtidigt som man<br />
ökar ekologisk anpassning, d v s<br />
win-win. Utveckling av bästa<br />
möjliga miljöteknik.<br />
Myndighetsperspektiv: Utvecklade<br />
samverkansformer med<br />
arbetsgrupper såsom vattenråden<br />
som föreslår åtgärder som sedan<br />
beslutas av Vattenmyndigheten.<br />
Framtagande av en masterplan<br />
som prioriterar de viktiga<br />
åtgärderna <strong>och</strong> ger en balanserad<br />
avvägning.<br />
Produktionsperspektiv: Bästa<br />
möjliga teknik kopplas till vad som<br />
är ekonomiskt rimlig med hänsyn<br />
till vad ett medelstort företag orkar<br />
bära.<br />
Överens:<br />
Negativa faktorer<br />
Svagheter<br />
Vattenekologiperspektiv: Stor påverkan<br />
på biologisk mångfald. Arter <strong>och</strong><br />
genetisk mångfald utarmas.<br />
Kvicksilverpåverkan. Försämrad<br />
landskapsbild.<br />
Myndighetsperspektiv: Lagstiftning med<br />
historisk praxis <strong>och</strong> gamla tillstånd.<br />
Prövningsförfarande med delprövningar<br />
av verksamheter <strong>och</strong> bara ett kraftverk i<br />
taget istället för att se prövningen ur ett<br />
avrinningsområdesperspektiv.<br />
Produktionsperspektiv:<br />
Överens:<br />
Hot<br />
Vattenekologiperspektiv: Hårdare<br />
reglering (t.ex. korttidsreglering) inom<br />
ramarna för befintliga tillstånd till följd<br />
av ökat inslag av alternativa<br />
intermittenta kraftkällor. Ger större<br />
ekologisk påverkan. Inte tillräckligt med<br />
miljöförbättrande åtgärder.<br />
Myndighetsperspektiv: Lagstiftningen,<br />
som den ser ut/tillämpas idag, kan<br />
förhindra att målen inom<br />
Vattendirektivet nås. Brist på resurser till<br />
nödvändig omprövning, tillsyn <strong>och</strong><br />
utbildning <strong>och</strong> praktiska åtgärder. Brist<br />
på kompetens.<br />
Produktionsperspektiv: Generella krav<br />
på åtgärder. Brist på kompetens.<br />
Överens:
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Umeå 27 maj 2012<br />
13/18<br />
Gruppdiskussioner – Grupp 5<br />
Deltagare: Peter Funegård, <strong>Havs</strong>- <strong>och</strong> <strong>vattenmyndigheten</strong> (HaV), Bo Göran<br />
Persson, Skellefteå Kommun (SK), Sara Jonsson, Länsstyrelsen Västernorrland<br />
(Lst Y), Tina Nilsson Länsstyrelsen Västerbotten (Lst AC), Monica Nordlund<br />
Vattenfall (V), Jonas Andrén, EON, Alexander Larsson Älvräddarnas<br />
Samorganisation (Älvr)<br />
Styrkor<br />
Vattenkraften har stor betydelse för reglering av den framtida elförsörjningen i<br />
Sverige eftersom den är en kostnadseffektiv förnyelsebar energikälla som levererar<br />
el när den behövs <strong>och</strong> det svenska elkraftsnätet är ett starkt <strong>och</strong> driftsäkert<br />
energisystem. Vattenkraftens betydelse för den pågående snabba utbyggnaden av<br />
vindkraften fördes också fram som en av styrkorma eftersom el från vattenkraften<br />
behövs för att kunna svara upp till det behov av elkraft som uppstår i de områden<br />
där det periodvis blåser för lite för att vindkraftverken ska kunna leverera<br />
tillräckligt med el.<br />
Frågeställningar/diskussioner<br />
Beträffande möjligheterna att uppnå vattendirektivets mål om god ekologisk status<br />
respektive god ekologisk potential i samtliga utbyggda vattendrag (med totalt ca<br />
2000 vattenkraftstationer) ansåg<br />
EON att de omprövningar av gamla vattendomar som är nödvändiga för att göra<br />
vissa förbättringar i hög grad försenas för många av de mindre privatägda<br />
kraftstationerna på grund av risken att miljökraven för hela anläggningen riskerar<br />
att förändras ifall man går in i en omprövning av gällande dom. Därför ansåg både<br />
V <strong>och</strong> EON att det är en svaghet att de ansvariga myndigheterna inte har gjort<br />
några prioriteringar av vilka vattendomar som det finns störst behov av att<br />
förändra.<br />
Lösningen på problemet förslogs bland annat att vara en bättre dialog med<br />
Kammarkollegiet(KK) samt ett utökat samarbete <strong>och</strong> samverkan mellan de berörda<br />
parterna. Den dialog som hade hållits med KK i samband med byggandet av ett<br />
omlöp i Mörrumsån lyftes fram som ett framgångsrikt exempel där resultatet av<br />
åtgärden också hade lett fram till ett bra resultat.<br />
Svagheter <strong>och</strong> hot<br />
Den kraftigt negativa påverkan på de akvatiska ekosystemen <strong>och</strong> det ökande<br />
behovet av korttidsreglering i vattenmagasinen som gör det svårt att återställa<br />
ekosystemens produktiva förmåga. En osäkerhet om Sveriges framtida<br />
energisystem som lyftes fram i gruppen var att vi fortfarande vet mycket lite om<br />
hur snabbt vindkraften i Sverige kommer att kunna byggas ut <strong>och</strong> hur mycket<br />
vattenkraftens reglerande förmåga då måste anpassas/utökas för att svara upp mot<br />
det behov som kommer att finnas. En risk som särskilt påpekades var det ökade<br />
behovet av korttidsreglering <strong>och</strong> att den tillgängliga vattenkraften då kommer att<br />
behöva nyttjas i allt större omfattning (dvs att många större vattenmagasin<br />
kommer att utsättas för stora <strong>och</strong> snabba förändringar av vattennivån) <strong>och</strong> det<br />
påverkar då det akvatiska ekosystemen negativt <strong>och</strong> risken för urlakning av<br />
tungmetaller, bland annat kvicksilver, ökar.<br />
En annan negativ effekt av vattenkraften på grund av alla dammar som stoppar<br />
upp det kontinuerliga flödet i vattendragen var minskat utflöde av järn <strong>och</strong> kisel till<br />
Östersjön. Att stora landsbygdsområden översvämmas <strong>och</strong> brist på nationell
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Umeå 27 maj 2012<br />
14/18<br />
lagstiftning för att uppnå våra miljömål <strong>och</strong> att vattendirektivet inte har integrerats<br />
i den nationella lagstiftningen ansågs vara en stor brist. Ett allvarligt problem var<br />
också att ägare till små vattenkraftstationer inte vågar ansöka om en omprövning<br />
av gällande vattendom i avvaktan på ny <strong>och</strong> mer sträng lagstiftning. Att det finns<br />
dåligt med biologisk kunskap i de mindre vattenkraftsföretagen ansågs också vara<br />
en stor brist för det fortsatta åtgärdsarbetet.<br />
Frågeställningar/diskussioner<br />
Älvr framförde framförallt de negativa miljöeffekterna som vattenkraften har <strong>och</strong><br />
informerade om att det finns ett antal globala utvärderingsrapporter som inte anser<br />
att vattenkraften bör räknas som en förnyelsebar energikälla. Älvr ansåg att det inte<br />
är klimatförändringarna som är det allvarligaste hotet mot miljön utan att det är<br />
hotet mot den biologiska mångfalden <strong>och</strong> att vattenkraften globalt sett har haft en<br />
mycket stor negativ påverkan på den biologiska mångfalden. I samband med<br />
diskussion om värdet av olika ekosystemtjänster så framförde Älvr att<br />
vattenkraften är en billig energikälla för industrin men inte för samhället <strong>och</strong><br />
miljön.<br />
Älvr påminde också om att det i vattendirektivet framgår att det är förorenaren<br />
som ska betala för att åtgärder som behövs för att återställa den miljö som förstörs<br />
i samband med vattenkraftens utbyggnad. I detta sammanhang framfördes även att<br />
helt opåverkade ekosystem utgör det bästa skyddet mot de framtida<br />
klimateffekterna. Därför måste man ställa höga miljökrav på alla typer av<br />
vattenrelaterade verksamheter.<br />
EON framförde att det finns en uppenbar risk att många små<br />
vattenkraftsproducenter inte ansöker om en förändring av de nuvarande<br />
vattendomarna eftersom man är rädda att hela vattendomen då omprövas <strong>och</strong> då<br />
kan leda till stora kostnader för att kunna uppnå de ökade miljökraven som<br />
Vattendirektivet innebär. Därför ansåg Jonas att det är en allvarlig svaghet att<br />
ansvariga myndigheter inte har gjort någon prioritering av de domar som först bör<br />
omprövas. I detta sammanhang informerade Jonas om den dialog som EON hade<br />
haft med KK om ett omlöp i Mörrumsån <strong>och</strong> den hade lett fram till en åtgärd som<br />
gav ett mycket bra resultat till en relativt liten kostnad. Dialogen <strong>och</strong> samverkan<br />
mellan de berörda parterna var enligt Jonas anledningen till det framgångsrika<br />
resultatet.<br />
SK informerade att Skellefteå kommun tjänar bra med pengar från de gamla<br />
vattenkraftstationer <strong>och</strong> föreslog att det måste tas fram individuella lösningar för<br />
varje specifikt vattendrag. Nu är elsystemet mer globalt, vattenkraften får större<br />
betydelse för att säkra upp den fortsatta utvecklingen av vindkraft <strong>och</strong> solenergi.<br />
Vad var man överens om ?<br />
Att opåverkade ekosystem är det bästa skyddet mot framtida klimateffekter <strong>och</strong> att<br />
man måste ställa miljökrav på alla vattenverksamheter. Alla gamla vattendomar<br />
måste omprövas <strong>och</strong> att ökad dialog samt samverkan mellan berörda parter är ett<br />
bra sätt att utarbeta förslag till hållbara lösningar. Vi har stor kunskap om vilka<br />
åtgärder som bör genomföras <strong>och</strong> det går att bygga väl fungerande omlöp till en<br />
relativ liten kostnad. Det bör utarbetas underlag med de åtgärder som ger störst<br />
nytta till minsta möjliga kostnad.<br />
Hur åtgärderna skulle finansieras <strong>och</strong> huruvida man ska pröva åtgärder särskilt i<br />
varje enskilt fall eller mer generella krav på åtgärder var det dock viss oenighet om.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Umeå 27 maj 2012<br />
15/18<br />
Möjligheter<br />
Ökad dialog <strong>och</strong> samverkan mellan berörda parter för att prioritera de mest<br />
kostnadseffektiva åtgärderna. De stora vattenkraftsföretagen har relativt god<br />
biologisk kompetens <strong>och</strong> det finns därför bra förutsättningar för att kunna<br />
förhandla fram bilogiskt hållbara lösningar för flera av de högst prioriterade<br />
vattendragen. Ansvariga myndigheter måste upprätta en prioriterad lista över vilka<br />
åtgärder som ska genomföras.<br />
HOT<br />
Det finns fortfarande mycket bristfällig kunskap om vad som måste uppnås i form<br />
av biologiska åtgärder för att Vattendirektivets mål ska kunna uppnås. Det finns<br />
dock också en hel del kunskap om vad som kan göras för att återställa ekologin. Ett<br />
hot är att ändå inte göra något åt lösbara problem. Den nuvarande nationella<br />
lagstiftningen är inte anpassad till att ställa de krav på ekologisk hållbarhet som<br />
finns i Vattendirektivet.
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Umeå 27 maj 2012<br />
16/18<br />
SWOT-analys – Grupp 6<br />
Gruppdeltagare inkl organisation: Karin Wall, HaV, Erik Sparrevik, Vattenfall,<br />
Ingegerd Saarinen, Naturskyddsföreningen, Sofia Olsson, Länsstyrelsen i<br />
Västerbotten, Johan Lundgren, Länsstyrelsen i Västernorrland, Sture Larsson,<br />
Svenska kraftnät.<br />
Interna<br />
faktorer<br />
Externa<br />
faktorer<br />
Positiva faktorer<br />
Styrkor<br />
Vattenekologiperspektiv: Kunskap<br />
finns om åtgärder som kan<br />
genomföras. Bakgrundskunskap<br />
gällande respektive anläggning<br />
saknas ofta.<br />
Myndighetsperspektiv: Kunskap<br />
finns delvis.<br />
Produktionsperspektiv:<br />
Förnyelsebar, reglerbar.<br />
Överens: Medvetna om konflikter<br />
som måste hanteras.<br />
Möjligheter<br />
Vattenekologiperspektiv:<br />
Pilotprojekt, gärna gemensamma,<br />
för att ta fram lämpliga åtgärder<br />
Myndighetsperspektiv: EUlagstiftningen.<br />
Vattendirektiv.<br />
Samverkan. Tydligare politisk<br />
styrning.<br />
Produktionsperspektiv: Viss<br />
effektiviseringspotential finns.<br />
Överens:<br />
Negativa faktorer<br />
Svagheter<br />
Vattenekologiperspektiv:<br />
Dokumentation om historiken kring<br />
hur det såg ut gällande artförekomst<br />
saknas ofta.<br />
Myndighetsperspektiv: För lite<br />
resurser, dålig samordning. Äldre<br />
lagstiftning..<br />
Produktionsperspektiv: Otillräckliga<br />
modeller för att analysera effekter av<br />
miljöanpassad produktion.<br />
Överens:<br />
Hot<br />
Vattenekologiperspektiv: Ingen<br />
samordning av åtgärder.<br />
Myndighetsperspektiv: Långsam<br />
komplicerad prövning.<br />
Produktionsperspektiv: Ingen hänsyn<br />
till reglerbarheten <strong>och</strong> produktion av<br />
förnyelsebart vid miljöanpassning.<br />
Överens:
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Umeå 27 maj 2012<br />
17/18<br />
Gruppdiskussioner – Grupp 6<br />
Gruppdeltagare: Erik Sparrevik (ES) Vattenfall (presentatör <strong>och</strong> SWOT-schema)<br />
Johan Lundgren (JL), Länsstyrelsen i Västernorrland, Sofia Ohlsson (SO)<br />
Länsstyrelsen Västernbotten, Ingegerd Saarinen (IS), Svenska<br />
Naturskyddsföreningen, Sture Larsson (SL), Svenska kraftnät, Karin Wall (KW)<br />
<strong>Havs</strong>- <strong>och</strong> <strong>vattenmyndigheten</strong> (fört minnesanteckningar)<br />
Gruppen var överens om att det finns en generell medvetenhet om att existerande<br />
konflikter mellan miljöintresse <strong>och</strong> energiproduktionsintresse måste hanteras.<br />
Gruppen var även enlig om att vattenkraften har en negativ inverkan på biologisk<br />
mångfald, men även om att den energi som framställs genom vattenkraft har ett<br />
värde både ekonomiskt <strong>och</strong> ekologiskt. Däremot skilde det sig hur viktigt gruppens<br />
deltagare ansåg att det miljömässiga värdet var i relation till de ekologiska problem<br />
energiproduktionen medför.<br />
Gruppen var vidare enig om att det är möjlighet att vidta åtgärder <strong>och</strong> om att<br />
kunskap finns för att göra detta samt att pilotprojekt bör genomföras. Däremot<br />
fanns det olika tankar om hur.<br />
Styrkor<br />
Kunskap finns om vilka åtgärder som kan genomföras <strong>och</strong> hur dessa kan<br />
genomföras.<br />
Från kraftindustrins sida framfördes att vi idag har den kunskap krävs för att bygga<br />
fungerande fisktrappor. Det som är svårt är att veta vilket ursprungsläget i<br />
vattenförekomsten var eftersom det ofta saknas bakgrundsinfo kring hur<br />
förhållandena ursprungligen var i vattenförekomsterna innan kraftverk uppfördes.<br />
Det är alltså svårt att veta vilken nivå på åtgärder som är rimlig. I exempelvis<br />
Indalsälven skulle det medföra stora konsekvenser för energiproduktionen av att<br />
återskapa biologisk mångfald. Krävs utrivningar av dammar. Är det rimligt att<br />
återskapa normal reproduktion av lax? Man bör arbeta tillsammans olika<br />
intressenter med ett specifikt ”case” som väljs ut för att vidta olika åtgärder.<br />
Därefter kan man titta på vad man vinner i biologisk mångfald <strong>och</strong> använda<br />
kunskaper på andra ställen. Det skulle inte vara så svårt att få med större<br />
vattenkraftbolag i denna typ av projekt. De stora bolagen kan marknadsföra sina<br />
åtgärder <strong>och</strong> vinna på dem genom det som vinns genom marknadsföring (ES). Alla<br />
parter måste kunna vara överens om att det finns ett antal glasklara fall att arbeta<br />
med. Är myndigheter <strong>och</strong> VU överens så går omprövningarna rätt smidigt (JL).<br />
Gruppen var enig om att HaV eller vattenmyndigheterna bör driva ett sådant<br />
projekt. Hur ett sådant projekt borde finansieras fanns det dock inget självklart<br />
svar till. Det framfördes att kraftbolagen måste vara villiga att skjuta till resurser<br />
för detta.<br />
Det finns stor potential för att vidta ytterligare åtgärder, dock främst hos de små<br />
kraftverken. Där finns det stor potential för återställning av biologiska värden. De<br />
genererar knappast någon reglerkraft <strong>och</strong> inte heller så stora inkomster (ES). Även<br />
från Lässtyrelsen framfördes att mycket kunskap finns om biologisk påverkan av<br />
dessa mindre verk, men att det inte är aktuellt att gå in <strong>och</strong> peta i för mycket<br />
eftersom omprövningar är dyra <strong>och</strong> resurskrävande.<br />
Energin från vattenkraft har ett bättre ekologiskt värde än kol, olja <strong>och</strong> gas, ur ett<br />
klimatperspektiv är den bättre än fossila bränslen. Den är förnybar <strong>och</strong> reglerbar,<br />
vilket är värdefullt (SL).
Dialogmöte om vattenkraft <strong>och</strong> miljö, Umeå 27 maj 2012<br />
18/18<br />
Svagheter<br />
Alla var överens om att vattenkraften påverkar biologisk mångfald negativt. I<br />
flertalet gamla tillstånd är ekologin inte tillgodosedd eftersom hänsyn inte har<br />
tagits till miljön vid framtagande av villkor. Alla var överens om att det var olika<br />
typer av problem kopplade till småskalig <strong>och</strong> storskalig vattenkraft. Det framfördes<br />
att ett billigt sätt att åstadkomma förbättring skulle vara att låta bli att bygga ut<br />
mindre vattendrag (IS). Synen att ingen ny småskalig vattenkraft skulle tillåtas<br />
delades dock inte av övriga deltagare i gruppen. Det framfördes bl a att det inte går<br />
att förbjuda all småskalig vattenkraft. Hänsyn behöver tas till förhållandena vid<br />
varje unik plats. En svaghet i dagsläget är att det inte finns någon prissättning för<br />
biologisk mångfald att möta det ekonomiska incitamentet för kraftverk med (JL).<br />
Något annat som framfördes var att dokumentation ofta saknas om historisk <strong>och</strong><br />
aktuell situation i vattendragen. Ytterligare svagheter som framfördes är att det<br />
saknas prioritering av var man i första hand ska vidta åtgärder. Var kan man vinna<br />
mest utan att kostnaderna drar iväg. Alla aktörer väntar på att andra sidan ska göra<br />
något. ”Vi väntar på varandra. Näringen på myndigheterna <strong>och</strong> vice versa” (ES). En<br />
svaghet som framfördes från myndigheternas sida är brist på resurser <strong>och</strong> en<br />
gammal otidsenlig lagstiftning. Ex.vis omprövningar är kostsamma att driva. Bland<br />
svagheter från ett produktionsperspektiv nämndes att det saknas kopplingar<br />
mellan produktion <strong>och</strong> konsekvenser. Det finns otillräckliga modeller för att<br />
analysera ömsesidig påverkan <strong>och</strong> hur avrinningsområden påverkas. Det är<br />
nödvändigt att åtgärdstakten ökar.<br />
Möjligheter<br />
När det gäller vattenekologi kan vi få ytterligare kunskap genom att följa upp<br />
åtgärder. Vattendirektivet tvingar fram åtgärder. I gruppen fanns dock ingen<br />
konsensus kring vattendirektivets roll. Från näringssidan framfördes att bolagen<br />
alltid har arbetat med olika typer av åtgärder oavsett direktivets tillkomst. Ett<br />
exempel är ”krafttag ål”.<br />
Det finns möjlighet att få till fler omprövningar för att ända gamla tillstånd med<br />
villkor där inte ekologin tillgodoses. Översynen av lagstiftning för<br />
vattenverksamhet som nu startar ger en möjlighet att få till ökat ekologiskt<br />
hänsynstagande.<br />
Ur ett produktionsperspektiv framfördes att det bör vara möjligt med en utveckling<br />
med bibehållen hög produktion <strong>och</strong> ekologisk hänsyn. Viss effektiviseringspotential<br />
finns, dock främst hos den småskaliga vattenkraften.<br />
Hot<br />
Som ett möjligt hot ur ett produktionsperspektiv angavs att man inte ser till global<br />
miljöpåverkan vid revidering av miljöbalkens bestämmelser (SL). Denna hotbild<br />
delades dock inte av gruppen som helhet <strong>och</strong> ansågs inte som särskilt sannolik. Det<br />
framfördes avseende detta att vi inte kan offra biologisk mångfald här för att vinna<br />
klimat på andra ställen (IS). Mot detta anfördes att vi inte får bortse från värdet<br />
som finns i all vattenkraft, även den småskaliga. Det är viktigt att inte bortse från<br />
klimatinverkan <strong>och</strong> att vattenkraften har stora fördelar (SL).<br />
Som ett hot framfördes från myndighetshåll fortsatt situation med långsamma <strong>och</strong><br />
komplicerade omprövningar.