PIF december 2002 - Göteborgs universitetsbibliotek
PIF december 2002 - Göteborgs universitetsbibliotek
PIF december 2002 - Göteborgs universitetsbibliotek
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
P<br />
för Göteborgs <strong>universitetsbibliotek</strong><br />
IFPersonaltidning<br />
Personalinformation Fler nyheter på www.ub.gu.se December <strong>2002</strong><br />
Sidan 9<br />
Namnen på<br />
tio nya<br />
bibliotekarier<br />
Sidan 4<br />
Bildextra:<br />
våra nya<br />
biblioteksbäbisar<br />
E-bokskonferens<br />
med gäster<br />
från USA och<br />
England<br />
Sidorna 12 och 13<br />
Författaren<br />
som blev<br />
hängd<br />
i kyrkan<br />
Sidan 4<br />
Så blir intranätet<br />
I början av året öppnar GUB:s nya intranät.<br />
Webbutvecklingsgruppen, WUG, vill då<br />
gärna att du kastar dig ut i debatten om<br />
hur intranätet fungerar, eller inte fungerar.<br />
Bilderna berättar, andra saker är breven,<br />
böckerna och artiklarna.<br />
Vid Kvinnohistoriska samlingarna planerar<br />
Anna Sjödahl Hayman och Berith<br />
Backlund att samla arkivets 2000<br />
Slå upp sidorna 10 och 11 och titta på hur<br />
gub.intranet kommer att se ut och vad det<br />
kommer att innehålla.<br />
Fotografier plockas<br />
fram ur UB-arkiven<br />
Sidorna 10 och 11<br />
“Fredsresa<br />
1915”. Så står<br />
det på baksidan<br />
av bilden, som är<br />
ett av 2000<br />
fotografier som<br />
finns i handskriftsarkivet<br />
vid<br />
Kvinnohistoriska<br />
samlingarna.<br />
Längst till höger<br />
står Elin Wägner.<br />
fotografier i en bilddatabas. De har redan<br />
börjat skanna omkring 200 fotografier<br />
som handlar om den organiserade<br />
kampen för svenska kvinnors rösträtt.<br />
Sidorna 5, 6 och 7<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Jon Erik Nordstrand<br />
Redaktör:<br />
Annica Olofsson<br />
Telefonnummer: 031-773 45 82<br />
E-post: annica.olofsson@ub.gu.se<br />
Adress: <strong>PIF</strong>, Göteborgs UB<br />
Box 222<br />
405 30 Göteborg<br />
Ur innehållet:<br />
Nyheter.................................3-13<br />
UB i andra medier.....................4<br />
Resor, kurser, konferenser..14-23<br />
Personalia................................25<br />
Nästa <strong>PIF</strong> kommer ut<br />
i februari, deadline<br />
är 25 januari.<br />
God<br />
Helg *
December <strong>2002</strong><br />
2<br />
Jag vill gärna ta tillfället i akt<br />
och tacka för det gångna året<br />
Det gångna året har på många sätt<br />
varit intressant.<br />
I början av året invigde vi vårt nya<br />
studietorg på Hälsovetarbacken.<br />
Det är en verksamhet som pekar<br />
framåt mot framtidens bibliotek<br />
med goda utrymmen för studenterna,<br />
gott om teknisk utrustning<br />
och med bibliotekarier som kan<br />
hjälpa till med seglatsen på nätet.<br />
Jag har goda förhoppningar om<br />
att det blir möjligt att få tillgång till<br />
tomten intill Biomedicinska<br />
biblioteket så att vi kan göra en<br />
rejäl utbyggnad i backen mot<br />
gamla elevhemmet.<br />
Nya Pedagog-projektet kommer<br />
allt längre, och det senaste beslutet<br />
innebär att det kommer att bli en<br />
inflyttning där 2006. Då bör vi<br />
redan ha flyttat in i det nya<br />
biblioteket för botanik, miljövetenskap<br />
och kulturvård. Ritningarna är<br />
klara, men bygglovet är ännu inte<br />
beviljat.<br />
Nu när nya Pedagogen är<br />
avklarad kan vi börja arbetet för en<br />
tillbyggnad av KTB. Det finns ett<br />
principiellt beslut av universitetsstyrelsen<br />
om detta. Min vision är att<br />
vi bygger till ett fyravåningarsbibliotek<br />
som nästan helt grävs ned<br />
i parken bakom KTB.<br />
Vi är nästan klara med vårt raritetskammarprojekt.<br />
I Centralbiblioteket får vi fina och<br />
säkra visningsmöjligheter för de<br />
skatter vi förvarar i våra magasin.<br />
Under många år har vi utåt framhållit<br />
moderniteten i UB, vårt stora<br />
antal datorer och våra kunskaper i<br />
att använda dem. Det är dags att vi<br />
mer än tidigare också visar på UB<br />
som kulturbevarare, och det är<br />
därför vi nu satsar på dessa<br />
visningsrum.<br />
Vi har under året också fört<br />
diskussioner med Sahlgrenska<br />
universitetssjukhuset om att<br />
integrera dess bibliotek med UB.<br />
Att göra så är mycket önskvärt, det<br />
är många orimligheter som uppstår<br />
när sjukhusets läkare som har uppdrag<br />
för universitetet inte kommer<br />
åt de databaser som deras<br />
studenter når.<br />
Vi har också kommit igång med<br />
vårt stora, minst treåriga, SIDAprojekt<br />
riktat mot biblioteket<br />
i Alexandria.<br />
En lustighet är att vår webbplats,<br />
som vi själva anser behöver förnyas<br />
och där vi driver att projekt för att<br />
stärka UB på nätet, återigen blev<br />
prisbelönad och kom främt av de<br />
svenska bibliotekswebbarna i en<br />
nordisk tävling.<br />
Det är inte roligt att varje år<br />
behöva redovisa till universitetet att<br />
tidskriftspriserna ökar med 9<br />
procent. För att göra samma sak<br />
som tidigare har vi tvingats begära<br />
ytterligare ett par miljoner kronor.<br />
Universitetets ledning har visat förståelse<br />
för detta, och vi har fått en<br />
generös budgetbehandling. För att<br />
det ska lyckas också i framtiden,<br />
jag är säker på att år 2004 blir<br />
besvärligare än 2003, är det viktigt<br />
att universitetet uppfattar UB som<br />
en välfungerande verksamhet där<br />
man får valuta för de stora<br />
insatserna.<br />
Ett led i detta arbete är att vi<br />
strävar efter att göra små men<br />
många förbättringar i den dagliga<br />
verksamheten. En sådan förbättring<br />
var att öka öppethållandet på så<br />
sätt att vi nu öppnar kl 8.30.<br />
Elektroniska tidskrifter är nu en<br />
naturlig del av verksamheten.<br />
Nästa steg är att satsa på de elektroniska<br />
böckerna. Här finns det<br />
många oklarheter, så som vilka<br />
betalningsmodeller som är<br />
lämpliga, hur böckerna ska<br />
registreras i våra databaser och hur<br />
ämnesinnehållen skall beskrivas när<br />
texterna är fullt sökbara.<br />
För att bl.a. undersöka dessa frågor<br />
hade vi nyligen en lyckad<br />
e-bokskonferens här i Göteborg.<br />
Jag vill gärna ta tillfället i akt att<br />
tacka för det gångna året. Det har<br />
gjorts många goda insatser, några<br />
av dem är nämnda i denna text.<br />
Men särskilt vill jag framhålla det<br />
kollektiva arbetet där alla bidragit till<br />
att utveckla UB. Och detta<br />
symboliseras i den lilla julgåva<br />
UB:s ledning lämnat över.<br />
JON ERIK NORDSTRAND
December <strong>2002</strong><br />
3<br />
Vissällskap<br />
donerar<br />
samling<br />
till UB<br />
Sällskapet Visans<br />
Vänner i Göteborg har<br />
till UB donerat sina<br />
egna ljudupptagningar<br />
av vissångare mellan<br />
åren 1970 och 1990.<br />
Systemvetare. Lars Prytz, systemvetare på it-avdelningen, arbetar med att utveckla<br />
UB:s nya personaldatabas.<br />
Alla kommer med i nya<br />
personaldatabasen<br />
Snart kommer vi alla att finnas<br />
med i GUB:s nya personaldatabas.<br />
Våra telefonnummer,<br />
e-postadresser mm ska<br />
registreras där. Lars Prytz, som<br />
är ny systemvetare på it-avdelningen<br />
sedan drygt ett år,<br />
arbetar med att utveckla<br />
databasen.<br />
Tidigare under året har han konstruerat datasystemet<br />
för e-postutskick från Gunda, samt<br />
vår nya bokningsdatabas där både personal<br />
och användare kan boka lokaler. Nu är det personalens<br />
tur att få en egen databas.<br />
- Tanken är att det ska bli enklare att uppdatera<br />
uppgifterna, förklarar Lars Prytz.<br />
Enkelt att flytta e-posten<br />
till annan adress under semestern<br />
Hittills har vi skickat runt listor för att förnya<br />
namn, telefonnummer och e-postadresser.<br />
- Tyvärr är uppgifterna ofta inaktuella redan<br />
när listan har gått runt ett varv.<br />
Vem som i framtiden kommer att lägga in<br />
uppgifter är inte klart, men det kommer att bli<br />
enkelt att göra ändringar i databasen, som ska<br />
vara klar någon gång vid årsskiftet.<br />
Med personaldatabasen blir det också möjligt<br />
att i förväg tala om för datorn att den ska<br />
skicka e-posten till en annan person från ett<br />
visst datum. Man kan också bestämma i förväg<br />
när e-posten ska skickas till sin vanliga<br />
adress igen.<br />
Gruppadresser kopplas<br />
till rätt person<br />
Vi kommer att enkelt kunna söka fram telefonnummer,<br />
e-postadresser och vilka gruppadresser<br />
som olika personer är med i. I ett<br />
senare skede kan vi även söka efter vilka funktioner<br />
och arbetsuppgifter olika personer har.<br />
- Det ska finnas ett kommentarfält till varje<br />
person där man kan tala om att det till exempel<br />
finns två Karin Petersson på UB och att<br />
den ena arbetar på kansliet och den andra på<br />
Biomedicinska biblioteket, berättar Lars Prytz.<br />
ANNICA OLOFSSON<br />
Biomedicinskas äldre kortkatalog digitaliseras<br />
Biomedicinska biblioteket har av Göteborgs<br />
läkaresällskap beviljats medel för att skapa en<br />
nätversion av kortkatalogen över den äldre<br />
litteratur som finns på biblioteket och som inte<br />
är registrerad i Gunda. Ungefär 80000 kort skall<br />
skannas. Arbetet beräknas vara klart i<br />
mars/april nästa år.<br />
BIRGITTA STEVINGER<br />
informationsbibliotekarie<br />
Biomedicinska biblioteket<br />
Samlingen utgörs av live-upptagningar<br />
av t ex Fred Åkerström, Alf<br />
Hambe, Jan Hammarlund, Ulf<br />
Dageby, Thomas Ellerås, och andra<br />
kända eller mindre kända sångare<br />
och musiker. Det rör sig om flera<br />
hundra originalupptagningar på rullband<br />
och kassettband. När man<br />
ser hur omfattande materialet är,<br />
inser man att det också handlar om<br />
massor av ideellt arbete med<br />
inspelningar och andra arrangemang.<br />
Dessutom har en av föreningens<br />
medlemmar, i samråd med undertecknad,<br />
ägnat en dryg veckogärning<br />
åt att transportera, ställa i ordning<br />
och förteckna samlingen. Här<br />
är den nu i tryggt förvar, och<br />
meningen är att musikforskare och<br />
allmänhet skall ges möjlighet att<br />
lyssna på materialet i bibliotekets<br />
lokaler.<br />
Sällskapet visans vänner är en livaktig<br />
förening med lokaler i Kustens<br />
Hus, Taubegatan 9, nära Stenas<br />
Tysklandsterminal.<br />
Viskvällar som är öppna för allmänheten<br />
hålls regelbundet onsdagar<br />
kl 19.30, två gånger i månaden.<br />
Variationen av musikaliska former<br />
och stilar är stor. Ofta bör man<br />
vara ute i god tid för att säkert få<br />
plats.<br />
För programinformation mm se<br />
http://www.visansvanner.com<br />
Från websidan citeras:<br />
“Under hösten kommer det att<br />
serveras visor vissa söndagar på<br />
Kustens Hus. Det blir Viskonserter<br />
av flera visartister och öppen scen<br />
då du har chansen att pröva dina<br />
vingar.”<br />
STEFAN SJÖBLOM<br />
Ljud- och videoarkivet,<br />
Centralbiblioteket
4 December <strong>2002</strong><br />
Här är namnen på de tio<br />
nyanställda bibliotekarierna<br />
TT bevakar invigningen av<br />
utställningen om Uno<br />
"Myggan" Ericsons arkiv 12<br />
oktober och refererar bland<br />
annat Irene Ericsons tal.<br />
Telegrammet publiceras i<br />
GT/Expressen 13 oktober.<br />
GP publicerar en notis om att<br />
UB fått Myggans samlingar 12<br />
oktober, Radio Göteborg<br />
berättar i nyhetstelegram om<br />
donationen, Svenska<br />
Dagbladet har en artikel i<br />
ämnet 5 oktober.<br />
GP publicerar en halvsida 6<br />
oktober om UB:s lässtudio för<br />
dyslektiker och syskadade, 15<br />
oktober sänder Västnytt ett<br />
reportage om lässtudion och<br />
intervjuar Ekonomiska bibliotekets<br />
enhetschef Mats<br />
Lindquist<br />
Mats Cavallin är en av de<br />
intervjuade i en artikel på kultursidan<br />
i Dagens Nyheter 5<br />
UB I MEDIERNA<br />
Sedan MBL-förhandlingar<br />
genomförts kommer följande<br />
sökande att tills-vidareanställas<br />
som bibliotekarie.<br />
Vid Centralbiblioteket: Jonas<br />
Gilbert, prel. tillträde 1 februari<br />
2003. JG är för närvarande<br />
anställd vid Högskolan i<br />
Trollhättan/Uddevalla.<br />
Erik Holst, prel. tillträde 1<br />
mars 2003 EH tjänstgör för<br />
närvarande vid Bergens<br />
offentlige bibliotek.<br />
Karin Pettersson, tillträde 1<br />
januari 2003. KP är visstidsanställd<br />
vid KTB, 50% och<br />
arbetar ytterligare 50% i ett<br />
BIBSAM-projekt.<br />
Vid Samhällsvetenskapliga<br />
biblioteket: Klas Petersson,<br />
tillträde 1 januari 2003. KP<br />
innehar en tillsvidareanställning<br />
som assistent vid UB,<br />
men har under de senaste<br />
åren vikarierat som bibliotekarie<br />
på Centralbiblioteket<br />
och Samhällsvetenskapliga<br />
biblioteket i Haga.<br />
Vid Biomedicinska biblioteket:<br />
Sofia Gullstrand, tillträde<br />
1 januari 2003. SG är visstidsanställd<br />
på Biomedicinska<br />
biblioeket. Martina Karlsson,<br />
tillträde 1 januari 2003. MK är<br />
visstidsanställd på<br />
Biomedicinska biblioeket.<br />
Vid Ekonomiska biblioteket:<br />
Hanna Bengtsson, tillträde 1<br />
januari 2003. HB är visstidsanställd<br />
på Ekonomiska biblioteket.<br />
Britt Omstedt, prel. tillträde<br />
1 mars 2003. BO arbetar<br />
f.n på Wettergrens bokhandel,<br />
men har lång verksamhet som<br />
bibliotekarie bakom sig,<br />
senast som ansvarig bibliotekarie<br />
för gymnsiebibliotek i<br />
Norrköping.<br />
Vid Ekonomiska biblioteket<br />
(50%) och Kurs- och tidningsbiblioteket<br />
(50%):<br />
Henrik Tegström, tillträde 1<br />
januari 2003. HT är visstidsanställd<br />
på Biomedicinska<br />
biblioeket.<br />
Vid Botanik- och miljöbiblioteket:<br />
Saramma Varkey, tillträde<br />
1 januari 2003. SV arbetar<br />
redan tidigare på Botanikoch<br />
miljöbiblioteket.<br />
<strong>december</strong>. Artikeln behandlar<br />
ämnet e-böcker.<br />
Universitetets nyhetsplats<br />
på webben, Aktuellt,<br />
berättar att UB får raritetskammare<br />
och visningsrum.<br />
I oktober har Aktuellt nyheten<br />
om UB:s pilotstudie om<br />
kursböcker på nätet.<br />
Universitets-TV intervjuar<br />
AngelicaSchneidler Larsson<br />
31 oktober om samarbetet<br />
med biblioteket i Alexandria,<br />
17 oktober har man ett telegram<br />
om försök med kursböcker<br />
på nätet, 24 oktober<br />
visar universitets-TV byggbilder<br />
från bygget av raritetskammare<br />
på UB och 5<br />
<strong>december</strong> finns Jon Erik<br />
Nordstrand i studion för att<br />
berätta om Darwins bok On<br />
the origin of species som finns<br />
på UB.<br />
Författaren som<br />
blev hängd i kyrkan<br />
På pilgrimsstigarna i Ljusnans<br />
dalgång mellan Bruksvallarna<br />
och Ramundberget och vidare<br />
upp mot Helgas och Sylarna<br />
hade jag sällskap med två norrmän.<br />
De kom från den gamla<br />
gruvstaden Röros i Norge.<br />
Under vandringen återkom ständigt<br />
två samtalsämnen, spekulativa<br />
funderingar om fjällens<br />
malmtillgångar och författaren<br />
Johan Falkbergets storhet.<br />
Vi skiljdes åt i Fjällnäs, men<br />
innan dess uppmanades jag att<br />
ta en buss de fyra milen till Röros<br />
och själv insupa ännu mera<br />
kuskap om staden och, inte att<br />
förglömma, gå in i kyrkan och se<br />
att ateisten Johan Falkberget<br />
hängde där framme i koret.<br />
Sagt och gjort! Där, på över<br />
625 meters höjd låg Norges<br />
enda högfjällsstad med sina<br />
stora slaggvarpar och sina<br />
pastellmålade trähus. Endast en<br />
stenbyggnad fanns, den åttakantade<br />
kyrkan i barockstil, uppförd<br />
1748 och med 1600 sittplatser.<br />
Utefter väggarna hängde<br />
ett 20-tal prästporträtt iförda<br />
skrudar och krusade pipkragar.<br />
Längst fram, nära koret, hängde<br />
ett fotografi i en enkel ram - över<br />
Johan Falkberget. Om man ska<br />
vara nogräknad också ett litet<br />
porträtt av Hans Aasen, som var<br />
same från Tännäs, men utvandrade<br />
till Röros och var den som<br />
upptäckte malmfyndigheterna.<br />
Falberget (1879-1967) var<br />
bygdens son som satte Röros<br />
på världskartan genom sina<br />
böcker. Han hade själv arbetat i<br />
koppargruvorna kring sekelskiftet.<br />
Omkring 50 verk finns från<br />
hans hand och det är framförallt<br />
i romansviten Nattens bröd han<br />
beskriver bygdens historia och<br />
det hårda arbetet i gruvor och<br />
smältverk. Bland de utmärkelser<br />
som kom Falkberget till del<br />
märks att han utnämndes till<br />
hedersdoktor vid Stockholms<br />
universitet 1950.<br />
Det var inte bara i kyrkan hans<br />
porträtt hängde, utan de fanns<br />
även på kaféer, och varhelst man<br />
talade med folk nog hade de<br />
något att berätta om honom.<br />
Man har också hugfäst hans<br />
minne genom att bevara hans<br />
diktarhem Ratvollen i Rugldalen<br />
och där inrättat ett museum.<br />
Numera bryts ingen malm i<br />
Röros där en gång 9000 männniskor<br />
fann sitt levebröd.<br />
Däremot kan man besöka<br />
Olavsgruvan med spännande<br />
gruvmuseum och konsertsal.<br />
Det kan också sägas att gruvorna<br />
en gång var ett kärt anfalllsmål<br />
för svenskarna.<br />
Gruvorna grundades 1644<br />
och åtminstone 1678 och 1679<br />
erövrade och brände svenskarna<br />
staden. Brukssamhället<br />
är välbevarat och på de branta<br />
och smala gatorna finns 50 hus<br />
som numera är upptagna på<br />
UNESCO:s lista över världens<br />
kulturskatter.<br />
Falkberget har också berört<br />
ett tragiskt blad i svensk historia.<br />
Strax norr om Röros vid byn<br />
Haltdalen samlade general<br />
Armfelt efter Kaqrl XII:s död<br />
1718, sina 5000 soldater för<br />
återtåg mot Handöl efter att ha<br />
varit på marsch mot Trondheim,<br />
Marschen fortsatte över Tydalen<br />
och den genaste vägen över fjälllet<br />
väster om Blåhammaren och<br />
Snasahögarna. Vi vet vad som<br />
hände. 2000 man frös ihjäl och<br />
nästan lika många dog efteråt av<br />
sina frostskador. Sju monument<br />
är resta utefter marschvägen,<br />
alla fåordiga, som på täljstenstavlan<br />
vid<br />
Karolinermonumentet i Handöl:<br />
“Anno 1719 den 20 jan.<br />
begrofs 600 menniskor”.<br />
GÖRAN LARSSON<br />
tidigare medaarbeteare på UB<br />
och numera pensionär
December <strong>2002</strong><br />
5<br />
Kampen för rösträtt. Året är 1911. Tjejerna är med i den internationella rösträttskongressen i Stockholm.<br />
Fotografierna lyfter<br />
fram kvinnoarkivet<br />
En bild säger mer än tusen ord.<br />
I handskriftsarkivet vid Kvinnohistoriska samlingarna<br />
finns flera tusen fotografier som speglar samhällsutvecklingen.<br />
Anna Sjödahl Hayman och Berith Backlund vill<br />
plocka fram korten ur handskriftsarkivets många kuvert,<br />
beskriva och sortera bilderna samt lagra dem i en ny sökbar<br />
bilddatabas.<br />
Tolv unga kvinnor står uppställda i en<br />
rad framför fotografen. De bär ett plakat<br />
med texten "International Woman<br />
Suffrage Alliance". Klänningarna är vita<br />
och långa och går högt upp i halsen.<br />
Alla bär de studentmössa och är högtidligt<br />
uppsträckta, men ändå påtagligt<br />
glada. Särskilt tjejen som står som<br />
nummer nio från vänster i raden. Hon<br />
står lite framför de andra och har just<br />
skrattat till. Kanske åt något som fotografen<br />
sagt.<br />
Denna bild är en av alla de fotografier<br />
som finns om kvinnors organiserade kamp<br />
för rösträtt. Inte många av bilderna har en<br />
så informativ baksida som den här. Flicka<br />
nummer nio i raden är Eva Andén, den första<br />
kvinnan i Sverige som blev medlem av<br />
Advokatsamfundet.<br />
Av baksidestexten kan man utläsa att<br />
året var 1911. Tjejerna är med i den internationella<br />
rösträttskongressen i Stockholm<br />
som studentmarskalkar. Alla namnen från<br />
vänster till höger är prydligt uppskrivna på<br />
baksidan.<br />
Vid andra fotografier får man leta i arkivet,<br />
dra slutsatser och jämföra med andra<br />
kort för att få fram uppgifter om namn, årtal<br />
och sammanhang.<br />
Genom att skapa en bilddatabas skulle<br />
mer information om de olika fotografierna<br />
komma fram, tror Anna Sjödahl Hayman.<br />
- Kanske kommer även en del användare
6 December <strong>2002</strong><br />
Baksidan. Få fotografier har en så informativ baksida som den<br />
här. Årtal, plats och fullständiga namn på alla på bilden är prydligt<br />
uppskrivna.<br />
Elin Wägners fotoalbum. Anna Sjödahl Hayman visar Elin<br />
Wägners fotoalbum.<br />
200 bilder skannas till databas<br />
att höra av sig med uppgifter om någon<br />
bild där vi saknar information.<br />
- Hur som helst känns det väldigt viktigt<br />
att förvaringen av fotografierna ordnas<br />
bättre, till exempel i syrafria kuvert. Annars<br />
kommer de att bli förstörda.<br />
En ung Elin Wägner i hatt, lång kjoll<br />
och vit blus blickar upp mot en hög stapel<br />
med böcker. Bokstapeln innehåller<br />
inbundna listor med namnunderskrifter<br />
för kvinnors rösträtt. Det är påtagligt att<br />
bilden är arrangerad, kanske som<br />
illustration till en tidningsartikel.<br />
På baksidan står det stämplat Albert<br />
Bonniers förlag. Att bilden är använd<br />
vid många tillfällen märks på olika<br />
anteckningar om mått och storlek.<br />
Elin Wägner arbetade under den första<br />
delen av sin karriär på Helsingborgsposten<br />
1903-1904 och sedan på Vårt Land 1904-<br />
1905. Då var hon 21-23 år. 1907-1917<br />
blev hon redaktionssekreterare för Idun.<br />
Antagligen var hon medveten om hur<br />
man tar en bra bild till en tidningsartikel.<br />
Arrangerad. En ung Elin Wägner i hatt, lång kjol och vit blus<br />
blickar upp mot en hög stapel med böcker. Bokstapeln innehåller<br />
listor med namnunderskrifter för kvinnors rösträtt.<br />
Bilddatabasen om rösträttskampen<br />
blir pilotstudie<br />
Arbetet med att starta en bilddatabas för<br />
Kvinnohistoriska samlingarna inleddes<br />
under år <strong>2002</strong> med hjälp av två månadslöner<br />
för en bibliotekarie.<br />
Eftersom Göteborgs <strong>universitetsbibliotek</strong><br />
är ansvarsbibliotek för genusforskning får<br />
Kvinnohistoriska samlingarna varje år en<br />
halv miljon kronor från BIBSAM för att<br />
genomföra olika projekt. Bilddatabasen var<br />
ett av de projekt som ingick i ansökan.<br />
Berit Backlund och Anna Sjödahl har<br />
hittills gjort en förstudie som beskriver olika<br />
metoder och teknisk utrustning, frågeställningar<br />
som hur man hanterar copyright, vilken<br />
modell som skulle passa bäst för<br />
Göteborgs <strong>universitetsbibliotek</strong> m.m.<br />
70 föreningsarkiv och<br />
120 personliga arkiv<br />
- Vi söker nu mer pengar från BIBSAM,<br />
samtidigt som vi inleder arbetet med att<br />
skanna de omkring 200 bilder som finns<br />
runt rösträttsrörelsen, berättar Anna.<br />
- Det blir något av en pilotstudie för det<br />
fortsatta arbetet.<br />
Båda tror att intresset från användarna<br />
skulle bli mycket stort.<br />
Handskriftsarkivet som är Sveriges största<br />
arkiv för kvinnoforskning startade 1958<br />
och är välkänt i landet, så som ett nationellt<br />
ansvarsbibliotek ska vara. Arkivet är rikt<br />
med 70 föreningsarkiv och 120 personliga<br />
arkiv.
December <strong>2002</strong><br />
7<br />
På redaktionen. Författaren och journalisten Elin Wägner arbetade under sina första år som journalist 1903-1904 på<br />
Helsingborgsposten (numera Helsingborg Dagblad). Här är en bild från redaktionen.<br />
om rösträttsrörelsen<br />
Brev, manus, böcker, fotografier och<br />
andra handlingar berättar om kvinnors<br />
arbete, vardagsliv, föreningsliv, vägen till<br />
rösträtt för kvinnor, kända kvinnor som Elin<br />
Wägner och Barbro Alving, och mycket,<br />
mycket mer.<br />
Många vill låna<br />
foton ur arkivet<br />
- Vi får enormt många frågor från förlag<br />
och tidskrifter, berättar Berith Backlund. De<br />
vill ha bilder som ska illustrera artiklar och<br />
böcker.<br />
- Även forskare är intresserade av fotografier.<br />
Ofta handlar det om en speciell<br />
sorts hatt eller någon tidstypisk bild, alltså<br />
inte bara om bilder på mer kända kvinnor.<br />
- En bilddatabas blir ett väldigt tidsbesparande<br />
arbetsredskap för oss, konstaterar<br />
Berith Backlund och Anna Sjödahl<br />
Hayman. Det är ofta svårt att hitta vissa bilder<br />
eftersom de är så bristfälligt förtecknade.<br />
I bilddatabasen skulle användarna själva<br />
kunna leta fram den bild de vill ha, och vi<br />
Anna Sjödahl<br />
Hayman och<br />
Berit Backlund<br />
söker mer pengar<br />
från BIBSAM<br />
för att starta en<br />
bilddatabas för<br />
fotografierna i<br />
Kvinnohistoriska<br />
samlingarna.<br />
slipper att till exempel<br />
skicka och låna ut bilder, vilket dessutom<br />
innebär mindre slitage.<br />
ANNICA OLOFSSON
8 December <strong>2002</strong><br />
Ekonomiska bibliotekets lag i cykelutmaningen kom på<br />
20:e plats bland 365 tävlande lag.<br />
Cyklon på 20:e plats<br />
Det gick mycket bra<br />
för UB:s tävlande i<br />
Cykelutmaningen.<br />
Allra bäst lyckades<br />
laget vid<br />
Ekonomiska biblioteket,<br />
kallat Cyklon.<br />
En 20:e plats<br />
bland 365 tävlande<br />
lag gav de 15 deltagarna<br />
en resa till<br />
New Castle.<br />
Göteborgs UB hade fyra<br />
lag anmälda till cykelutmaningen.<br />
Bäst gick det alltså för<br />
Cyklon som samlade ihop<br />
352 poäng. Inte långt därefter<br />
kom Göteborgs <strong>universitetsbibliotek</strong><br />
lag 1 med 325<br />
poäng vilket gav plats<br />
nummer 35. Göteborgs <strong>universitetsbibliotek</strong><br />
Biocyklerna<br />
kom på 70:e plats med 289<br />
poäng, Göteborgs <strong>universitetsbibliotek</strong><br />
lag 2 kom på<br />
76:e plats med 283,55<br />
poäng.<br />
Första platsen i tävlingen<br />
gick till Göteborgs Hamn AB<br />
med laget Kuggarna.<br />
Bibliotekarier är tydligen bra<br />
på att cykla. Göteborgs<br />
stadsbiblioteks båda lag<br />
Boklaget och Avdelning 1<br />
kom på 9:e och 11:e plats.<br />
Kanske får vi revansh nästa<br />
år.<br />
- Jag kan tänka mig att vara<br />
lagledare igen nästa omgång,<br />
säger Joakim Lennartsson<br />
på Ekonomiska biblioteket.<br />
Cykelutmaningen <strong>2002</strong> är<br />
en lagtävling för alla anställda<br />
på företag och förvaltningar i<br />
Göteborg, Mölndal och<br />
Partille.<br />
Tävlingen pågick under fem<br />
månader och var indelad i tre<br />
etapper:<br />
Vårutmaningen 6 maj - 16<br />
juni.<br />
Sommarutmaningen 17 juni<br />
- 4 augusti.<br />
Höstutmaningen 5 augusti -<br />
8 september.<br />
Anställda på en arbetsplats<br />
eller kollegor på en/flera sektioner<br />
kunde slå sig samman<br />
och bilda ett eller flera lag.<br />
Man samlade sedan poäng<br />
genom att cykla till, från eller i<br />
arbetet.<br />
Laget fick varje arbetsdag 1<br />
poäng per deltagare som<br />
cyklat minst 2 km. Endast<br />
cykelresor till och från arbetet<br />
samt i tjänsten gav poäng.<br />
ANNICA OLOFSSON<br />
Nya regler<br />
för delpension<br />
Från januari 2003 får<br />
den som har minst<br />
10 års anställning<br />
med kollektivavtalad<br />
pensionsrätt möjlighet<br />
att efter fyllda 61<br />
och upp till 65 års<br />
ålder minska sin<br />
arbetstid med delpension<br />
upp till högst<br />
hälften av heltidsarbete<br />
och behålla 80<br />
procent av lönen.<br />
Detta gäller även för dem som<br />
är födda före 1943, vilka i<br />
övrigt inte berörs av det nya<br />
pensionsavtalet PA-03.<br />
Delpensionen påverkar inte<br />
tjänstepensionens storlek.<br />
Det är arbetsgivaren, som<br />
fattar beslut i frågan om delpension.<br />
Beslut om delpension gäller<br />
från delpensionstillfället fram till<br />
och med månaden före den då<br />
arbetstagaren fyller 65 år.<br />
Delpension innebär att den<br />
anställde beviljats minska sin<br />
arbetstid i syfte att vara pensionär<br />
under den frigjorda<br />
tiden. Det är inte tillåtet att förvärvsarbeta<br />
under denna tid.<br />
Delpensionen är inte sjukpenninggrundande.<br />
Den är<br />
heller inte pensionsgrundande<br />
för den allmänna pensionen<br />
(”orange kuvertet”). Den ger<br />
alltså inte tillskott till vare sig<br />
inkomstpensionen, premiepensionen<br />
eller tilläggspensionen.<br />
Delpensionen följer den<br />
egna löneutvecklingen<br />
Man skall kanske också<br />
tänka på framtida löneutveckling<br />
- blir den lika stor när man<br />
arbetar 50 procent som heltid?<br />
Hinner man då uppfylla alla<br />
lönekriterier som t.ex. att ta på<br />
sig fler arbetsuppgifter och<br />
större befogenheter och<br />
ansvar, kompetensutvecklas<br />
osv. Den nya delpensionen är<br />
inte värdesäkrad utan följer<br />
helt den egna löneutvecklingen.<br />
Är man sjuk och av den<br />
anledningen inte orkar arbeta<br />
heltid är delpension inget bra<br />
alternativ.<br />
Om<br />
Försäkringskassan vill bevilja<br />
någon form av sjukbidrag eller<br />
förtidspension (fr.o.m. 2003<br />
ersätts dessa med nya<br />
begrepp såsom sjukersättning,<br />
tidsbegränsad sjukersättning<br />
samt aktivitetsersättning) ska<br />
man inte hindra detta. En sjukpensionsförmån<br />
påverkar normalt<br />
inte 65-årspensionen vare<br />
sig från den allmänna försäkringen<br />
eller från tjänstepensionen<br />
från SPV. Om personen tar<br />
ut delpension istället kommer<br />
enbart den lön som arbetsgivaren<br />
betalar ut på deltid att bli<br />
pensionsgrundande för den<br />
allmänna pensionen, vilket i sin<br />
tur kan påverka pensionsbeloppet<br />
från 65 år negativt.<br />
Ingen delpension<br />
mellan 65 och 67 år<br />
Delpensionen är inte pensionsgrundande<br />
för den allmänna<br />
pensionen (orange<br />
kuvert från försäkringskassan).<br />
Arbetstagare som fyller 65 år<br />
tidigast februari 2003 kommer<br />
att omfattas av de nya reglerna<br />
att enl. LAS § 32 a ha rätt men<br />
inte skyldighet att stanna kvar i<br />
anställningen till utgången av<br />
den månad då han eller hon<br />
fyller 67 år. Observeras bör att<br />
det inte föreligger någon möjlighet<br />
till delpension för perioden<br />
65 - 67 års ålder.<br />
ELSE-BRITT FAHLIN<br />
Kansliet
December <strong>2002</strong><br />
9<br />
Karl i Skogenområdet. Kerstin Landin<br />
fick en son. Moa och Erikas lillebror<br />
heter Karl.<br />
Nu föds<br />
det barn<br />
på UB igen<br />
Lille Niklas Havner, en månad<br />
gammal, sover sött på<br />
mamma Helena Havners<br />
arm. Niklas är en av - faktiskt<br />
- flera “biblioteksbäbisar” som<br />
fötts denna höst.<br />
Niklas Havner är född 21 oktober. Och en<br />
månad senare, 19 november, nedkom<br />
Kerstin Landin, Centralbiblioteket, med en<br />
fin gosse. Han heter Karl och är en riktigt<br />
lång liten man. Han var 52 centimeter och<br />
vägde 3,6 kilo när han föddes. När jag fotograferade<br />
lille Karl på sin tredje levnadsvecka<br />
var han redan 54 centimeter.<br />
Det blev en lång väntan för Kerstin.<br />
Förlossningen var beräknad till 1 november.<br />
- Det var urjobbigt, jag blev otroligt irriterad<br />
till slut, berättar Kerstin när vi träffas<br />
hemma hos henne i Skogenområdet i<br />
Mölnlycke.<br />
Systrarna Erika och Moa har alltså fått en<br />
liten bror, istället för en syster som de hade<br />
räknat med.<br />
- Dom tycker att det här är jätteroligt!,<br />
berättar Kerstin.<br />
Vanligare på 70-talet<br />
För Helena var det precis tvärtom. Niklas<br />
kom ett par veckor tidigare än beräknat.<br />
- Fast barnvagnen var i alla fall beställd,<br />
säger hon. Niklas vägde 2,6 kilo och var 48<br />
centimeter lång. När han ställer upp för fotografering<br />
en månad gammal är han redan<br />
Niklas på Slottsberget. Niklas Martin Havner föddes 21 oktober. Jag hade turen att<br />
träffa honom hemma på Slottsberget mitt i en klarvaken period, men här har han<br />
somnat på mamma Helenas arm.<br />
Bilder: Annica Olofsson<br />
Moa och Erikas lillbrorsa Karl är redan 54 centimeter lång.<br />
riktigt rund om kinderna, 3,3 kilo och 50<br />
centimeter enligt invägningen på barnavårdcentralen.<br />
Jag lyckades träffa både Niklas på<br />
Slottsberget och Karl i Skogenområdet i en<br />
av de förtjusande vakenperioder som spädbarn<br />
har med jämna mellanrum, mellan<br />
sömn och mat. Niklas tittade lugnt och forskande,<br />
lutade sig sedan tillbaka på armen<br />
och somnade lugnt.<br />
Karl höll sig vaken genom hela fotograferingen<br />
innan det var dags för en slurk.<br />
På tur att få barn är sedan Ann Dyrman,<br />
Centralbiblioteket. Hon fick en fin ring av<br />
arbetskamraterna och bjöd på tårta eftersom<br />
hon och familjen nu flyttar till Karlstad.<br />
Det är annars inte ofta de senaste 10-15<br />
åren som det fötts flera små barn samma<br />
höst bland UB-personal. Något vanligare var<br />
det, enligt uppgift, på 70/80-talet.<br />
Medelåldern på UB är just nu 54 år.<br />
ANNICA OLOFSSON
10 December <strong>2002</strong><br />
Intranätet sjösätts till våren<br />
Arbetet med det nya intranätet<br />
är nu inne på slutvarvet.<br />
I januari kan det tas i bruk.<br />
Till dess återstår förstås<br />
testning, ytterligare utbyggnad<br />
av funktioner och en hel del<br />
innehåll, som läggas till. Men<br />
vi vill redan nu presentera<br />
konceptet för er alla - hur det<br />
är tänkt, hur det kommer att<br />
fungera och vad det innebär.<br />
Tilläggas bör att hela våren är planerad<br />
att vara en inkörnings- och utvärderingsperiod<br />
och det kommer att finnas gott om tid<br />
att reagera på sånt som du inte tycker är<br />
bra eller funktioner som bör läggas till.<br />
Idén med det nya intranätet är att all central<br />
information finns samlad under flikar<br />
längst upp på sidan. Där finns också en<br />
översikt, ett index samt en sök-funktion<br />
över intranätet. Hela detta "paket" följer<br />
med på varje ny sida - du behöver aldrig<br />
leta dig tillbaka från lokala sidor till de centrala.<br />
Under flikarna finns allt innehåll samlat<br />
uppdelat på grova ämnesrubriker.<br />
Vidare finns enhetsspecifik information<br />
samlad i en navigation till vänster på sidan.<br />
När du startar intranätet första gången är<br />
enheten förvald till din intranätsenhet - om<br />
du tillhör någon. Du kan alltid välja vilken<br />
enhet du vill titta på.<br />
Konceptet: intranätet ska<br />
i hög grad styras av personliga val<br />
Tanken är att intranätet i hög grad skall<br />
styras av personliga val. Det bygger på personlig<br />
inloggning. Du skall själv kunna välja<br />
vilka arbetsredskap du vill ha till hands.<br />
Vissa funktioner kan du välja bort eller förminska.<br />
Du kommer också att kunna välja<br />
till egna länkar, som alltid följer med den.<br />
Allt detta presenteras i form av "boxar" till<br />
höger eller vänster.<br />
Till grund för allt ligger en personaldatabas,<br />
som it-avdelningen hanterar. Den är<br />
avsedd att hantera alla anställda på GUB<br />
och deras e-post- och<br />
gruppadresser. Namn,<br />
enhet och tjänstetelefon<br />
finns inmatade. Den kan<br />
kompletteras med hemtelefon,<br />
ev. avdelnings-tillhörighet<br />
och funktion. Om du<br />
t.ex. har räkningsansvar, är<br />
kontaktbibliotekarie eller<br />
förvärvsansvarig så anges<br />
detta i basen. Du kan söka<br />
på person, funktion eller få<br />
alla listade för en viss enhet.<br />
Ett särskilt utskriftsformat<br />
finns för varje enhet.<br />
Ny meddelandefunktion och<br />
diskussionsforum<br />
Central information som tidigare skickades<br />
via gub.all kan nu skickas direkt via<br />
intranätet. Fördelen är att du aldrig behöver<br />
leta i din egen brevlåda efter borttappade<br />
brev - informationen finns lagrad i arkivet<br />
på webben. När som helst kan du gå tillbaka<br />
och läsa om friskvård etc. Centrala<br />
meddelanden ('GUB' och 'IT') visas alltid<br />
medan lokala (enhets)meddelanden visas<br />
under resp enhet.<br />
En annan nyhet i denna genre är ett<br />
diskussionsforum, som visas med de<br />
senaste inläggen. Det finns ett färdigt<br />
forum för 'Köp och sälj', ett annat som<br />
Vi i WUG vill<br />
gärna att du<br />
slänger dig ut<br />
i debatten om det<br />
nya intranätet.<br />
Skriv ett inlägg<br />
och säg rent ut<br />
hur du tycker<br />
det fungerar<br />
- eller inte<br />
fungerar.<br />
heter 'GUB forum' för all möjlig debatt, ett<br />
tredje är betitlat 'Intranät'. Du kan starta ett<br />
eget forum om du vill ventilera något särskilt.<br />
Det beror förstås på oss själva om<br />
denna funktion kommer att leva och<br />
utvecklas. Vi i webbutvecklingsgruppen vill<br />
gärna att du slänger dig ut i debatten om det<br />
nya intranätet. Skriv ett inlägg och säg rent<br />
ut hur du tycker det nya intranätet fungerar -<br />
eller inte fungerar.<br />
Kalendarium - en<br />
efterlängtad nyhet<br />
En stor och efterlängtad<br />
nyhet är ett kalendarium.<br />
Du kan välja att tillhöra en<br />
grupp, t.ex. förvärvsgrupppen.<br />
En stor vinst är att du<br />
kan se vad medlemmarna i<br />
din grupp gör en viss dag,<br />
vilket gör att det blir<br />
enklare att boka in möten.<br />
Du ser gruppen i boxen<br />
'Min grupp' på högersidan.<br />
Man har möjlighet att samtidigt boka<br />
in ett möte för hela gruppen direkt. En<br />
tanke är att det skall kunna kopplas ihop<br />
med ett schema. Schemaläggaren kan då<br />
snabbt se vem som är upptagen.<br />
Förutsättningen är förstås att du alltid gör<br />
noteringar i kalendern.<br />
Första gången du använder det nya<br />
intranätet krävs vissa inställningar för att<br />
det skall fungera så flexibelt och personligt<br />
som är avsett. Därför kommer vi att erbjuda<br />
utbildning i hur det nya intranätet fungerar<br />
och kan utnyttjas på bästa sätt. Vi återkommer<br />
med datum under januari månad<br />
ANGELICA SCHNEIDLER-LARSSON<br />
webbkoordinator<br />
Digitala biblioteket<br />
Läslustavdelning och ny<br />
En ny samling med skönlitterära böcker<br />
för upplevelse, eftertanke, inspiration,<br />
glädje och rekreation - Läslust - finns nu<br />
på Biomedicinska biblioteket.<br />
Grundutbildningsnämndens ordförande Annika Skott vid läslustavdelningen.<br />
Bild: Gösta Cramby<br />
Medicinarnas behov av skönlitteratur har påtalats i olika<br />
sammanhang och det är inte ovanligt att man på medicinska<br />
bibliotek har en samling av detta slag.<br />
Samlingen på Biomedicinska biblioteket har kommit till<br />
tack vare särskilda medel från Medicinska fakulteten. En<br />
stark pådrivare och tillskyndare av denna nya boksamling är<br />
grundutbildningsnämndens ordförande Annika Skott som<br />
också har ingått i den grupp som dragit upp
December <strong>2002</strong><br />
11<br />
Den lokala navigationen<br />
anpassas till varje<br />
enhet. Du kan enkelt<br />
byta till annan enhet.<br />
Den centrala<br />
navigationen följer<br />
med var du än befinner<br />
dig på intranätet.<br />
Kalendern innehåller<br />
personliga noteringar<br />
och mötestider för<br />
olika grupper.<br />
Med den nya personaldatabasen<br />
blir det enkelt att<br />
söka upp telefonnummer<br />
eller e-postadresser.<br />
En speciell vy från<br />
kalendern, där du<br />
kan se vad<br />
medlemmarna i en<br />
viss grupp gör<br />
idag.<br />
Via snabblänkar når<br />
du ofta använda<br />
funktioner. Du kan även<br />
lägga till egna länkar,<br />
interna eller externa.<br />
Debatter, frågor eller annonsering - allt<br />
går att nå via olika forum. Meddelanden<br />
är korta noteringar som rör verksamheten,<br />
antingen lokalt eller för hela GUB.<br />
"Bara fantasin sätter gränserna", brukar det alltid<br />
heta i modern tid. Det stämmer även när det gäller<br />
de olika boxarna på intranätet. Här visas en liten<br />
mysig julkalender som ett exempel.<br />
Nästa utmaning - UB:s nya webbplats<br />
Efter intranätet väntar nästa<br />
uppgift: att arbeta om våra<br />
gemensamma sidor så att<br />
användarna får bästa möjliga<br />
service genom UB:s webbplats.<br />
Tanken är att man skall mötas av ett och<br />
samma gränssnitt utåt oavsett vilken<br />
enhet man befinner sig på.<br />
Tidigare har vi visserligen haft en gemensam<br />
profil, men den lokala anpassningen<br />
har ibland avvikit från den centrala. Och det<br />
är viktigt att UB uppfattas som en sammmansvetsad<br />
enhet, inte minst ur anslagsssynpunkt.<br />
Användarna vet var de kan finna<br />
sin information utan att nödvändigtvis<br />
behöva hänvisas till fysiska hus. Vi vinner<br />
också i längden på att ha en gemensam<br />
startsida genom att underhåll och uppgradering<br />
förenklas.<br />
Lokal information av olika slag måste<br />
självklart finnas och det är just utmaningen<br />
att integrera central information med lokal.<br />
utställning på Biomedicinska biblioteket<br />
riktlinjerna för urvalet av böcker till Läslust.<br />
Gunvor Hallerfors, Rangela Fredsjö<br />
och Monica Carlson har köpt in böckerna<br />
såväl i bokhandel som på antikvariat. En<br />
del titlar har överförts från de tidigare vårdvetenskapliga<br />
institutionsbibliotek.<br />
Ny utställning<br />
Buffon - en naturskildrare<br />
Studenter, lärare/forskare och anställda<br />
vid Sahlgrenska akademin och<br />
Naturvetenskapliga fakulteten kan låna<br />
hem böcker ur samlingen.<br />
Övriga kan förstås läsa dem på plats.<br />
Många positiva kommentarer har kommit<br />
från både forskare och studenter.<br />
En utställning över Greve Georges Louis<br />
Leclerc de Buffon´s Histoire naturelle och<br />
andra publicerade verk har sammanställts<br />
av förra biblioteksrådet Kjell Nelson.<br />
I samband med utställningen har en broschyr<br />
som speglar antagonismen mellan<br />
de båda vetenskapsmännen med titeln<br />
"Linné vs Buffon" tagits fram.<br />
Högtidlig invigning<br />
med blågula band<br />
Den 28 november invigdes utställningen<br />
Det kommer vi i webbutvecklingsgruppen<br />
att arbeta med under våren. De lärdomar vi<br />
fått genom det nya intranätet kommer väl<br />
till pass. Vi startar med en utvärdering av<br />
de gamla sidorna. Vi hoppas kunna ha en<br />
popup-test på våra startsidor, som användarna<br />
får fylla i direkt. Den skall kompletteras<br />
med intervjuer av både personal och<br />
representativa grupper av användare.<br />
ANGELICA SCHNEIDLER-LARSSON<br />
webbkoordinator<br />
Digitala biblioteket<br />
och den nya boksamlingen med tal av<br />
Annika Skott, Kjell Nelson och Jon Erik<br />
Nordstrand. Kjell Nelson berättade om<br />
Buffon och Linné.<br />
Annika Skott fick därefter symboliskt<br />
knyta upp de blågula band som var uppsatta<br />
och öppnade därmed Läslust!<br />
BIRGITTA STEVINGER<br />
informationsbibliotekarie<br />
Biomedicinska bibliotekarie
12 December <strong>2002</strong><br />
När Staffordshire university<br />
öppnade tillgången till 15000<br />
e-böcker från Ebrary gjorde<br />
man en genomgripande<br />
marknadsföringskampanj.<br />
- Vi släppte upp ballonger i<br />
luften, bland annat, berättade<br />
David Parkes, chef för avdelningen<br />
Information Services<br />
på Staffordshire University i<br />
Storbitannien.<br />
Vid University of Texas at Austin gjorde<br />
man däremot ingen särskild marknadsföring.<br />
- Nej, vi lade helt enkelt in dem i katalogen.<br />
Men alla våra bibliotekarier talar gott<br />
om e-böcker och de presenteras alltid i<br />
samband med introduktionen för nya studenter,<br />
förklarade Lindsey Schell, som<br />
arbetar för <strong>universitetsbibliotek</strong>et där.<br />
125 personer hade samlats i<br />
Wallenbergsalen torsdag 12 <strong>december</strong> för<br />
att delta i konferensen om ett av bibliotekens<br />
hetaste utvecklingsprojekt just nu, e-<br />
böckernas funktion, teknik, marknad,<br />
prissituation m.m.<br />
Majoriteten av deltagarna, 70 personer,<br />
kom från Göteborgs UB. Intresset var stort<br />
för att lyssna på den samlade erfarenhet<br />
En av höjdpunkterna under<br />
UB:s dag 12 oktober blev<br />
invigningen av utställningen<br />
om Uno Myggan Ericsons<br />
arkiv.<br />
Vid invigningen berättade Myggans änka<br />
Irene Ericson hur det kom sig att hon donerade<br />
Myggans samlingar till UB.<br />
Irene Ericson hade hört att en av<br />
Myggans skivor var sällsynt och ringde därför<br />
till UB för att höra om det fanns intressse<br />
av denna skiva. Jo, det var väldigt<br />
intressant. Hon fick då en försiktig fråga om<br />
det möjligen fanns något mer...<br />
Myggans arkiv som nu finns på UB<br />
omfattar omkring 8-10 meter skivor<br />
Snabb succé för<br />
- i England hoppas man på fler<br />
som kom från både gästföreläsare och<br />
värdbibliotekets representanter.<br />
USA:s största universitet<br />
University of Texas at Austin är USA:s<br />
största universitet med 52000 studenter.<br />
Deras <strong>universitetsbibliotek</strong> är landets femte<br />
största med 17 hus och åtta miljoner volymer.<br />
Sommaren 1999 började man använda<br />
e-böcker.<br />
- Vi såg det mest som ett experiment i<br />
början när vi testade ett par hundra titlar<br />
från NetLibrary, berättade Lindsey Schell,<br />
som arbetar med e-böcker vid University of<br />
Texas at Austin.<br />
Idag, tre till fyra år senare, har universitetet<br />
omkring 50 000 e-böcker. Större delen<br />
av böckerna kommer från netLibrary. Man<br />
använder också Safari och History Ebooks.<br />
- Vi var ganska så chockade i början vilket<br />
intresse det blev för e-böckerna, och<br />
hur använda de var, berättar hon. Det blev<br />
klart från början att e-böcker var den naturliga<br />
utvecklingen efter databaser och e-tidskrifter.<br />
Man har inte ens ansett sig behöva<br />
marknadsföra e-böckerna i särskilt stor<br />
utsträckning.<br />
- Vi lade bara in dem i katalogen, helt<br />
enkelt. Alla våra bibliotekarier talar väl om<br />
e-böckerna och presenterar dem i samband<br />
med introduktioner för nya studenter.<br />
Att e-böckerna används på ett speciellt<br />
Myggans änka tackad vid UB:s dag<br />
(ursprungligen var samlingen ännu större),<br />
30-35 meter böcker om nöjen i alla former<br />
- framförallt utländsk litteratur. Enbart cirkuslitteraturen<br />
omfattar ca 17 meter.<br />
Handskrifter som brev, fotografier och<br />
annat omfattar 10-12 meter. Invigningen<br />
blev välbesökt. Invigningstalet hölls av fil.dr.<br />
Åke Pettersson som även är pressekreterare<br />
vid Göteborgs universitet och ordförande<br />
i Karl Gerhard-sällskapet. Han var<br />
personlig bekant med Myggan.<br />
Nästa år firas UB:s<br />
dag 4 oktober<br />
Ett stort tack! ska riktas till alla er som<br />
ställde upp för universitetets vecka och<br />
UB:s dag. Ingemar Andersson,<br />
Margareta Benner, Ann-Katrine Bretan,<br />
sätt är emellertid en erfarenhet som man<br />
fått även i Texas. Efter ett år med e-böckerna<br />
konstaterade man att i genomsnitt titttar<br />
användarna under 10 minuter på en<br />
bok. Det är den tid man behöver för att<br />
skriva ut relevanta sidor eller kapitel. Efter<br />
diskussion med användare har man också<br />
upptäckt att de ofta söker efter böcker<br />
med hjälp av sökning på ord.<br />
Man har också funnit att det är viktigt att<br />
e-böckerna finns i en ganska stor mängd<br />
titlar.<br />
Det väcker irritation hos användarna om<br />
de bara kan skriva ut ett par kapitel Vidare<br />
är det viktigt att biblioteket tar hand om alla<br />
kostnader och att användarna slipper<br />
uppge kontokortsnummer eller dylikt.<br />
- Vi har än så länge inga större eller mer<br />
genomgripande användarundersökningar.<br />
Därför är det väldigt svårt att säga något<br />
om framtiden, förklarade Lindsey Schell.<br />
Det vore allt för vanskligt att till exempel<br />
göra popup-enkäter eftersom bara de som<br />
är mest positiva till e-böcker skulle svara,<br />
menade hon.<br />
Information direkt,<br />
via fingertopparna<br />
Det brittiska universitetet Staffordshire<br />
har valt en helt egen modell för e-böcker<br />
vid universitetets bibliotek.<br />
Birgitta Stevinger, Angelica Schneidler-<br />
Larsson, Jon Erik Nordstrand, Mats<br />
Cavallin och Carin Björklund, Pia<br />
Schmidt de Graaf och Anders Larsson,<br />
Jan Åman och Karin Petersson, Göran<br />
Bergh och Madeleine Linder, Peter<br />
Karlsson och Anders Pylsy.<br />
Nästa år arrangeras universitetets vecka<br />
3-12 oktober. UB:s dag är 4 oktober samtidigt<br />
som humnaistdagarna, det vill säga<br />
den första helgen under veckan.<br />
ANNICA OLOFSSON
December <strong>2002</strong><br />
e-böcker i USA<br />
brittiska böcker på marknaden<br />
I oktober i år öppnade man tillgången till<br />
15000 e-böcker från Ebrary.<br />
- Studenterna använder Google, konstaterade<br />
föreläsaren David Parkes och hänvisade till<br />
en nyligen presenterad undersökning i<br />
Storbritannien. Här köper vi in dyra och sofistikerade<br />
produkter som nästan inte är använda<br />
alls därför att studenterna istället väljer att söka<br />
via Google, beklagade han.<br />
Mot den bakgrunden valde <strong>universitetsbibliotek</strong>et<br />
vid Staffordshire att göra en genomgripande<br />
marknadsföringskampanj i samband<br />
med att man släppte e-böckerna från Ebrary.<br />
Webbplatsen för elektroniska resurser kallas<br />
infoDirect, vilket är en förkortning av Information<br />
and resources direct to your fingertips.<br />
Layout och sökfunktion på denna webbplats<br />
har man försökt att efterlikna Google så mycket<br />
som möjligt.<br />
Det är förstås för tidigt att säga hur<br />
Staffordshires e-boksanvändning kommer att<br />
fungera men David Parkes hade flera önskemål<br />
inför framtiden.<br />
- Jag skulle gärna vilja se mer av brittisk litteratur<br />
bland e-böckerna. Det finns nästan bara<br />
amerikanska böcker. Sådan är ju marknaden än<br />
så länge.<br />
Vidare önskade han ett samlat söksystem för<br />
alla elektroniska resurser, möjlighet att översättta<br />
e-böcker och även bättre statistik för att på<br />
allvar kunna följa hur användarna agerar.<br />
Han förklarade också att det är ingen tvekan<br />
om att e-böckerna erbjuder mycket positiva<br />
möjligheter, och berättade ett illustrerande<br />
exempel.<br />
- En av våra forskare arbetar med doktorer i<br />
Dickens böcker. Det var ju en tidsbesparing på<br />
flera månader för henne när hon kunde använda<br />
sökfunktionen i Ebrary.<br />
ANNICA OLOFSSON<br />
Fotnot: Hela programmet: 10:30 Inledning av<br />
konferensens moderator. Mats G Lindquist,<br />
chef för Ekonomiska biblioteket vid Göteborgs<br />
<strong>universitetsbibliotek</strong> , 10.45 Ebook choices at<br />
the University of Texas at Austin: our experience<br />
with vendors, librarians, technical support<br />
staff and users. Lindsey Schell, The University<br />
of Texas at Austin, E-Books: a snapshot from<br />
the UK. Hazel Woodward, DNER, Cranfield<br />
University. Denna punkt utgår., 11.45<br />
Diskussion, 13.15 The ebook experience- introducing,<br />
using and evaluating ebook subscription<br />
collections at Staffordshire University UK.<br />
David J. Parkes, Staffordshire University<br />
Information Services, 14.00 Diskussion, 14.15<br />
Kurslitteratur i e-boksformat - ett samarbetsprojekt<br />
mellan Stockholms <strong>universitetsbibliotek</strong><br />
och eLib, Wilhelm Widmark, Stockholms <strong>universitetsbibliotek</strong>,<br />
15.15 Två år med den nya<br />
publiceringsekologin - erfarenheter från<br />
Göteborgs <strong>universitetsbibliotek</strong>, Mats Cavallin,<br />
Margareta Benner, Carin Björklund,<br />
Göteborgs <strong>universitetsbibliotek</strong>, 16.00<br />
Sammanfattande diskussion.<br />
Irene Ericson, Åke Pettersson och Jon Erik Nordstrand höll tal vid invigningen av utställningen<br />
om Myggans arkiv.<br />
Bild: Göran Olofsson<br />
Weibull<br />
leder<br />
identitetsutredning<br />
13<br />
Dekanus Lennart Weibull, professor<br />
i massmediaforskning vid<br />
Samhällsvetenskapliga institutionen,<br />
leder en utredning om<br />
Göteborgs universitets identitet<br />
och image.<br />
Projektet<br />
omtalades i<br />
början som en<br />
definition av<br />
"varumärket<br />
Göteborgs<br />
universitet".<br />
- Att förstå<br />
GU:s identitet<br />
idag är bland<br />
annat viktigt<br />
Projektet<br />
“Identitet och<br />
image” leds<br />
av Lennart<br />
Weibull.<br />
för att kunna<br />
säga vad vi vill att GU ska vara<br />
om fem år och om tio år, förklarade<br />
Lennart Weibull vid en föredragning<br />
vid universitetets informationsråd.<br />
Utredningen kommer bland<br />
annat att bygga på tre stora<br />
undersökningar om hur männniskor<br />
uppfattar Göteborgs universitet.<br />
GU:s anställda ger svaren<br />
som en del i den arbetsmiljöundersökning<br />
som nyligen<br />
skickats ut. Även allmänheten<br />
och studenter kommer att bli<br />
föremål för omfattande enkätundersökningar.<br />
Projektet kommer att presenteras<br />
vid en paneldebatt 6 mars.<br />
Förslag för att stärka GU:s<br />
identitet och profil kommer att<br />
läggas fram före sommaren.<br />
De övriga ledamöterna i styrgruppen<br />
för projektet identitet<br />
och image är Ulf Gustavsson,<br />
universitetsstyrelsen, Margareta<br />
Wallin Peterson, Naturvetenskapliga<br />
fakulteten; Maria<br />
Norrström, Handelshögskolan,<br />
Tomas Forser, Humanistiska<br />
fakulteten, Mauritz Ljungman,<br />
Sahlgrenska akademin, Siv<br />
Bondenäs Brink, avd för information<br />
och omvärldskontakter;<br />
Åke Pettersson, avd för information<br />
och omvärldskontakter<br />
samt Martin Hjertstrand, GUS.
14 Resor, kurser, konferenser<br />
December <strong>2002</strong><br />
Kurs om digitala bibliotek och nätbaserad undervisning<br />
I augusti gick Maria Qvinth<br />
en mycket omfattande kurs<br />
om digitala bibliotek och<br />
nätbaserad undervisning, i<br />
Ticers regi, vid universitetet<br />
i Tilburg. Här följer hennes<br />
rapport om bland annat<br />
bibliotekens roll i universitetsvärlden,<br />
bibliotekariens<br />
roll i framtiden och vikten av<br />
uppmuntran i undervisningen.<br />
Ticer är ett utbildnings- och konsultföretag<br />
som ägs av universitetet i Tilburg. Sedan<br />
1995 håller de sommarkurser för bl.a. högskolebibliotekarier<br />
världen över. Kurserna<br />
har mycket gott rykte - och är mycket dyra.<br />
Tack vare välvilliga chefer och<br />
Malmstensfonden kom jag i väg i augusti<br />
på en av Ticers veckokurser om<br />
Nätbaserad undervisning och digitala<br />
bibliotek - en kurs under en hel vecka som<br />
blev mycket innehållsrik och givande.<br />
Först följer ett axplock av de ämnen som<br />
kursens föreläsningar, grupparbeten och<br />
diskussioner tog upp. Därefter kommer en<br />
fylligare sammanfattning av de flesta av<br />
föreläsningarna.<br />
Om inlärning och att lära ut "ansikte mot<br />
ansikte" och online. En kombination är idealet.<br />
För ett gott inlärningsresultat är det<br />
avgörande att onlinekurser är välgjorda,<br />
pedagogiska och att de erbjuder hög grad<br />
av varierande aktiviteter för användaren. Att<br />
göra onlinekurser är mycket tidskrävande:<br />
en timmes onlinekurs tar ca 60 timmar att<br />
producera.<br />
Om inlärningsstilar. Eftersom vi alla lär<br />
oss på olika sätt, vi har olika inlärningsstilar,<br />
behövs stöd och uppmuntran från personal<br />
med olika specialiteter, stor variation, multimedia<br />
och mycket interaktivitet.<br />
Learning (Resource) Centers istället för<br />
eller som komplement till bibliotek.<br />
Relationen mellan den digitala och<br />
fysiska inlärningsmiljön kräver mycket god<br />
planering.<br />
Exempel på Digitala inlärningsmiljöer<br />
(Virtual Learning Environments) via kursportaler<br />
och andra digitala plattformar för<br />
lärande som Blackboard, WebCT och<br />
COSE. Universitetsbiblioteken blir lätt bortglömda<br />
och kommer inte naturligt med i<br />
kursportaler. Det är nödvändigt för bibliotekarier<br />
att mera aktivt gå ut och visa på hur<br />
vi kan serva lärare och studenter online.<br />
Biblioteket är den givna platsen för universitets<br />
publiceringsverksamhet, ett<br />
"scriptorium" som bör utvecklas för elektronisk<br />
publicering. Ett steg på den vägen<br />
är vårt elektroniska publiceringscentrum på<br />
Handelshögskolan i Göteborg.<br />
Informationskompetens. Råd och checklistor<br />
från Berkley, USA för hur bibliotek<br />
stegvis integrerar informationssökning och<br />
informationskompetens i institutionernas<br />
kurser. Inget biblioteket kan ensamt förmedla<br />
informationskompetens till studenter.<br />
Problembaserat lärande - en förutsättning<br />
och möjlighet till att förmedla informationskompetens<br />
vid gemensamt planerade<br />
och genomförda kurser av institution och<br />
bibliotek m fl "collaborative course design".<br />
Digitala portföljer, e-portfolios, för studenternas<br />
studieplaner, studieresultat,<br />
lärarkommentarer som biblioteken kan<br />
lägga ut.<br />
Bibliotekariens yrkesroll som learning<br />
support manager eller learning advicer, och<br />
som servicepersonal för e-publicering av<br />
hela kurser, av kurslistor, rapporter, uppsatser,<br />
avhandlingar, portföljer m m.<br />
Här följer en fylligare sammanfattning av<br />
de flesta av föreläsningarna och grupparbetena:<br />
Introduction of general pedagogic themes<br />
Shân Wareing, Director of the Educational<br />
Development Centre, University of<br />
London, Royal Holloway<br />
Shân Wareing var en av de få föreläsare<br />
som själv tillämpade vad hon rådde oss att<br />
göra, nämligen aktivera oss kursdeltagare<br />
på olika sätt. Hon fick oss att berätta om<br />
våra erfarenheter av egen inlärning både i<br />
en positiv situation och i en negativ. Vi fyllde<br />
i frågeformulär, hade smådiskussioner<br />
två och två och diskussioner i storgrupp.<br />
Vid en längre workshop skrev vi undervisningsmål<br />
för en kurs vi hållit, som vi redovisade<br />
för varandra.<br />
Shan gav oss ett s.k. VARK-formulär<br />
(Visual Aural Read/Write Kinesthetic dvs<br />
rörelse) där vi kunde testa vilka sinnen vi<br />
föredrar att använda i olika inlärningssituationer.<br />
Både vid traditionell undervisning och vid<br />
e-learning är det viktigt att erbjuda lärande<br />
utifrån deltagarnas egna erfarenheter, aktiviteter<br />
och behov. Alltför många lärare koncentrerar<br />
sig fortfarande på sitt eget framförande<br />
istället för hur deras studenter ska<br />
lära sig. Vi fick också rådet att börja en kurs<br />
med att förankra våra egna inlärningsmål<br />
hos våra studenter i termer som "Efter kursen<br />
ska du kunna känna igen, veta hur<br />
man använder, förklara, värdera, formulera"<br />
etc.<br />
Shan hänvisade till några av de forskningsresultat<br />
som man sedan 70-talet<br />
framhållit som viktiga för studenters inlärning:<br />
vara tydlig och hålla sig till en logisk<br />
struktur, summera för att kunna gå vidare<br />
belysa med exempel och fallbeskrivningar<br />
vara entusiastisk och gärna utgå från<br />
deltagarnas erfarenheter<br />
variera sig och använda olika medier<br />
stämma av med kursdeltagarna genom<br />
frågor, smådiskussioner och inbjuda till<br />
reflektion<br />
inte vara kritisk eller förnedra studenterna.<br />
Självförtroende är mycket viktigt vid<br />
inlärning.<br />
Hon uppehöll sig också kring Ference<br />
Martons och Roger Säljös tankar om ytligt<br />
lärande och djuplärande.<br />
Shân Wareing, som själv gör onlinekurser,<br />
framhöll att det är mycket tidskrävande.<br />
Det finns en beräkning på att det ligger<br />
64 timmars(!) arbete bakom en pedagogisk<br />
och interaktiv entimmes kurs online. Därför<br />
är det klokt att göra mer ämnesövergripande<br />
kurser som många förhoppningsvis<br />
har nytta av. För ett gott inlärningsresultat<br />
är det avgörande att onlinekurser är pedagogiska,<br />
välgjorda och erbjuder hög grad<br />
av varierande aktiviteter för användaren.<br />
Information: from "Landscape" to<br />
"Environment" … from "Nature" to<br />
"Architecture"<br />
John Paschoud, InfoSystems Engineer &<br />
Projects Manager, London School of<br />
Economics & Political Science<br />
John Paschoud är en mycket erfaren ittekniker<br />
som gav oss sin syn på den digitala<br />
utvecklingen vid universiteten, från<br />
otämjd informationsdjungel till en strukturerad<br />
informations- och inlärningsmiljö. Han<br />
deltar i projektet ANGEL (Authenticated<br />
Networked, Guided Environment for<br />
Learning) i Storbritannien.
December <strong>2002</strong><br />
Resor, kurser, konferenser<br />
15<br />
Där försöker man integrera universitetens<br />
digitala inlärningmiljöer (Virtual Learning<br />
Environments) med bl a biblioteksresurser.<br />
Andra liknande integrationer sker via<br />
FirstClass, WebCT, Blackboard, som liknar<br />
vår kursportal vid GU.<br />
Gemensamma problem är:<br />
accessfrågor både inom och off-campus<br />
(önskemål om access via mobil, palm<br />
börjar komma)<br />
många lösenord att hålla reda på<br />
olika standards<br />
olika bandbredd<br />
copyrightfrågor för t e x undervisningsmateral<br />
olika önskemål om format av t e x artiklar<br />
som pdf, html eller på papper.<br />
Universitetsbiblioteken blir lätt bortglömda<br />
och kommer inte naturligt med i kursportaler<br />
och andra plattformar. Det är nödvändigt<br />
för bibliotekarier att mera aktivt gå<br />
ut och visa på hur vi kan serva lärare och<br />
studenter online.<br />
John Paschoud anser också att biblioteket<br />
är den givna platsen för universitets<br />
publiceringsverksamhet , ett "scriptorium",<br />
som bör utvecklas för elektronisk publicering.<br />
Ett steg på vägen är vårt elektroniska<br />
publiceringscentrum på Handelshög- skolan<br />
i Göteborg.<br />
Han hävdar också att bibliotekarier<br />
måste acceptera att studenter använder<br />
Google först. Vår uppgift är att lära studenter<br />
att sovra kritiskt och lära dem inse när<br />
de behöver andra resurser som bibliotekets<br />
databaser m m.<br />
Help desk dygnet runt (Follow the Sun<br />
Help Desk) klarar man på London School<br />
of Economics & Political Science i samarbete<br />
med ett universitet i Newcastle,<br />
Australien, och ett i Colorado, USA.<br />
Virtual learning environments: an overview<br />
of their potential and use<br />
Mark Pettigrew, Learning and Teaching<br />
Institute, Sheffield Hallam University,<br />
Sheffield, UK<br />
Mark Pettigrew delgav oss sina erfarenheter<br />
från "integrated online learning" och<br />
digitala inlärningsmiljöer, framför allt från<br />
Blackboard, en kommersiell, mer utbyggd<br />
och beprövad variant av vår kursportal vid<br />
GU. I Blackboard finns både en lärarmodul<br />
och en studentmodul som kan innehålla:<br />
nyheter, meddelanden, kursinformation,<br />
kursplan, kursmål, scheman, länkat kursmaterial<br />
- utdrag ur böcker, hela böcker,<br />
artiklar, rapporter, studentuppsatser, databasförslag,<br />
sökverktyg - kursutvärderingar,<br />
självtester, diskussionslistor, chatmöjlighet.<br />
Enligt Mark Pettigrew är det mycket<br />
önskvärt och lämpligt att bibliotekarier<br />
medverkar och lägger ut kurslitteratur, sökhjälp<br />
m m och även undervisar både studenter<br />
och lärare om hur ett system som<br />
Blackboard fungerar.<br />
Vid en givande workshop fick vi pröva att<br />
använda Blackboard både i rollen som student<br />
och som lärare.<br />
Digital libraries and the changing world of<br />
education<br />
Hans Roes, Deputy Librarian, Tilburg<br />
Univerisity, Library<br />
Hans Roes gav oss bakgrunden till nuvarande<br />
trender inom universitet och högskolebibliotek.<br />
Hans förslag till möjligheter för<br />
bibliotek att bli mer integrerade både digitalt<br />
och fysiskt var inspirerande.<br />
Det ständigt ökande antalet högskolestudenter<br />
har alltmer varierande bakgrund<br />
och erfarenheter och därmed olika<br />
inlärningsstilar, vilket ökar<br />
behovet av bl a personal,<br />
variation, multimedia.<br />
Många är inställda på<br />
livslångt lärande och på<br />
att "lära för att lära".<br />
Studenter kombinerar<br />
arbete och studier allt<br />
oftare, och vill själva välja<br />
hur och vid vilket universitet<br />
de ska läsa.<br />
Universitetslärare<br />
byter oftare universitet<br />
och avhoppen från kurser<br />
ökar bland studenter.<br />
Allt fler studenter har<br />
tillgång till Internet och kursmaterial på<br />
webben, och kommunicerar via e-mail,<br />
mobiltelefon m.m.<br />
Ansträngd budget på många fakulteter<br />
och konkurrens från kommersiella resurser,<br />
kurser etc på webben kräver mer effektivitet<br />
på universiteten.<br />
Bibliotekens möjlighet att integrera sina<br />
digitala resurser vid webbkurser m.m. kräver<br />
en aktiv inbjudan till partnerskap från<br />
bibliotekens sida. Man måste:<br />
bevaka vad institutionerna undervisar<br />
om.<br />
Visa för nyckelpersoner på institutioner<br />
hur bibliotekets resurser på webben kan<br />
förbättra kurserna.<br />
Våga delta i nya undervisningsprojekt<br />
som institutionerna vill pröva.<br />
Hans Roes förespråkar ett multidisciplinärt<br />
samarbete mellan lärare, bibliotekarie,<br />
programmerare, tekniker m fl. Han har själv<br />
erfarenhet från Blackboard, en kommersiell<br />
Bibliotekens<br />
möjlighet att<br />
integrera sina<br />
digitala resurser<br />
vid universitetets<br />
kurser m.m.<br />
kräver en aktiv<br />
inbjudan till<br />
partnerskap<br />
från bibliotekens<br />
sida.<br />
variant av vår kursportal vid GU.<br />
Administrativa och tekniska problem vid<br />
integration av bibliotekssystemet med universitetets<br />
olika system är ofrånkomliga.<br />
Övriga möjligheter för biblioteken att integreras<br />
är t ex att serva lärare och studenter<br />
med kursmaterial på webben. Det kan<br />
antingen vara skräddarsytt kursmaterial till<br />
en viss kurs eller mer allmänna resurser<br />
online. Biblioteken kan lägga ut fler studentuppsatser<br />
samt delta i övrig webbpublicering.<br />
En annan möjlighet är att hjälpa institutionerna<br />
med s k portfolios, eller e-folios<br />
dvs en digital studentportfölj som följer<br />
studenten under högskolestudierna.<br />
Portföljen är användbar vid studieplanering,<br />
anställningsintervjuer och som förebild för<br />
nya studentkullar. Portföljen kan innehålla<br />
studentens studieplaner, studiemål, studieresultat,<br />
utlåtanden från lärare, rapporter,<br />
uppsatser. I stället för en mängd papperskopior<br />
finns portföljen lättillgänglig,<br />
lätt att uppdatera,<br />
med möjlighet till multimedialt<br />
material.<br />
Vi kursdeltagare fick<br />
träna oss på att göra en<br />
slags portfolio "life in a<br />
bag" med text och bild och<br />
sedan presentera den för<br />
en kurskollega.<br />
Liksom flera av föreläsarna<br />
betonade Hans<br />
Roes att webbkurser inte<br />
är allena saliggörande utan<br />
att kombinerade studier<br />
"face to face" och digitalt ger mest.<br />
Studenter måste få träffas i grupparbeten,<br />
få feed back av lärare m m. Det är ofta<br />
tekniska problem som måste lösas, frustrationer<br />
som måste diskuteras.<br />
Collaborative course design<br />
Ellen Simons, Head of the Library,<br />
University of Professional Education,<br />
Breda, NL<br />
Rien Brouwers, Head of the Department of<br />
Finance and Accounting, University of<br />
Professional Education, Breda, NL<br />
Ellen Simons och Rien Brouwers redogjorde<br />
för ett samarbetsprojekt under 2001<br />
mellan biblioteket, föreläsare, pedagoger<br />
vid Handelshögskolan i Breda, där problembaserade<br />
kurser planerats och<br />
genomförts med stor framgång. Projektet<br />
var mycket lärorikt och givande. Alla inblandade<br />
parter i projektet var eniga om att det<br />
varit mycket arbetskrävande.
16 Resor, kurser, konferenser<br />
December <strong>2002</strong><br />
Många e-resurser lades i Blackboard.<br />
Intill biblioteket finns ett Learning Resource<br />
Center som utnyttjades väl.<br />
När det gäller planering av det fysiska<br />
biblioteket är det viktigt att vara användarorienterad<br />
istället för samlingsorienterad<br />
och att erbjuda ljusa, varierade studie- miljöer.<br />
Learning Resource Centers och Learning<br />
Centers tenderar att ersätta eller kompletttera<br />
biblioteken.<br />
I Storbritannien finns ca 100 universitet<br />
varav ungefär hälften har Learning<br />
(Resource) Centers.<br />
För att möta allt större olikheter vad gälller<br />
inlärningsbehov och inlärningsstilar<br />
bygger man stora lokaler för mycket multimedia,<br />
många studenter, samt kunniga<br />
och entusiastiska universitetslärare, specialpedagoger,<br />
it-personer och bibliotekarier<br />
som finns till hands för att motivera, uppmuntra<br />
och stödja studenterna för ett gott<br />
inlärningsresultat.<br />
Howard Nicholson, University librarian,<br />
University of Bath, UK, berättade om sina<br />
erfarenheter från Baths Learning Center.<br />
Stora utrymmen krävs när följande funktioner/aktiviteter<br />
ska samsas i samma lokaler:<br />
tyst läsning, bibliotekservice som<br />
In/Utlån, hjälpdiskar med både en bibliotekarie<br />
och en tekniker, grupparbeten, lärarledd<br />
inlärning/undervisning, datalabb, personalutrymmen,<br />
sociala studentutrymmen<br />
som internetkaféer m m.<br />
Graham Bulpitt, Director, Learning<br />
Centre, Sheffield Hallam University, UK, har<br />
ägnat sitt liv åt att bygga upp och utveckla<br />
Sheffield Hallams Learning Center, en<br />
imponerade verksamhet med ca 250<br />
anställda.<br />
Utifrån sin gedigna erfarenhet av lärande<br />
på univeritet poängterade även han hur viktigt<br />
det är att ge studenter sjävförtroende,<br />
uppmuntran och stöd både vid personkontakter<br />
och via online kurser, multimedia inte<br />
minst för att motivera nya kategorier av<br />
studenter från minoritetsgrupper, studenter<br />
från miljöer utan studievana m fl.<br />
Information literacy: History, assessment<br />
and breaking developments<br />
Pat Davitt Maughan, User Research<br />
Coordinator, University of California,<br />
Berkeley, The Teaching Library, USA<br />
Pat Davitt Maughan började sin föreläsning<br />
med att skriva upp de mål hon hade<br />
med sin föreläsning. Vid Teaching Library<br />
arbetar man aktivt med de olika stegen mot<br />
informationskompetens som enligt den<br />
*amerikanska standarden från ALA,<br />
American Library Association i korthet<br />
består av följande:<br />
insikt om sitt informationsbehov: vilken<br />
slags information man behöver och ungefär<br />
hur mycket<br />
förmåga att söka information effektivt,<br />
kritiskt värdera och välja ut relevant material<br />
förmåga att använda informationen<br />
konstruktivt utifrån sina tidigare kunskaper<br />
Pat Davitt Maughan delade frikostigt<br />
med sig av sina olika erfarenheter från att få<br />
Så vad lärde jag mig?<br />
Att ha studenternas vanor som<br />
utgångspunkt: Google.<br />
Vi ett flertal kurser och storföreläsningar<br />
har jag tipsat om hur man kan<br />
söka i Google (en jämförelse med fler<br />
sökmotorer har jag inte hunnit): t ex<br />
att välja Avancerad Sökning, utnyttja<br />
begränsningar som svenska sidor<br />
eller hela webben, söka i bara i titelfält,<br />
begränsa med domän. Efter<br />
Googlesökning har jag visat på våra<br />
resurser på webben om källkritik, kritisk<br />
granskning och visat att det ofta<br />
är mödosamt och tidskrävande att få<br />
fram kvalitet. Akademisk nivå, kvalitet<br />
finns oftast lättillgängligt i de flesta av<br />
UB:s databaser.<br />
Jag har börjat några kurser med en<br />
intervju av studenterna (vad de läser<br />
just nu, hur tidspressade de är, vilken<br />
information om vår kurs de fått , vilka<br />
förkunskaper de har) även om jag fått<br />
information av deras lärare och kursportal<br />
m m .<br />
Jag har prövat att förse kursdeltagarna<br />
med vår målformulering för kursen.<br />
Jag har börjat studera råd och<br />
checklistor för kurser i informationsssökning<br />
och informationskompetens<br />
från Berkeley, California för att visa<br />
detta för lämpliga kontaktpersoner på<br />
våra institutioner.<br />
Jag funderar på vilka institutioner<br />
och kontaktpersoner på Handelshögskolan<br />
som först kan vara intresserade<br />
att ha länkar till UB:s allmänna<br />
resurser på sin kursportal t ex till vår<br />
ämnesguide, Samwebb m m.<br />
Jag ska också undersöka om och<br />
hur jag får password till kursportaler<br />
för att själv kunna lägga ut länkar i<br />
samarbete med institutionerna.<br />
in biblioteket kontinuerligt i kurser på olika<br />
institutioner för att i ett naturligt inlärningsssammanhang<br />
utveckla studenterna till att<br />
bli informationskompetenta. Inget bibliotek<br />
kan ensamt förmedla informationskompetens<br />
till studenter. Det fungerar bara i ett<br />
gott samarbete mellan bibliotek och institution<br />
som bygger på gemensamma visioner<br />
om inlärningsmål och informationskompetens<br />
och en gemensam beredskap att<br />
avsätta resurser för det. Bäst fungerar det<br />
på kurser som är problembaserade.<br />
Informationskompetensen måste finnas<br />
med i institutionernas kursplaner.<br />
Vi som kursdeltagare fick med oss utförliga<br />
och användbara checklistor för att<br />
kunna stämma av hur lämpade och förberedda<br />
vi i våra bibliotek är för ett sådant<br />
samarbete och för att stegvis kunna<br />
genomföra kurser i informationssökning<br />
och i informationskompetens.<br />
Consequences for the library profession<br />
Richard Biddiscombe, Team leader Arts,<br />
Social Sciences and Law, Main Library,<br />
University of Birmingham<br />
Bibliotekariens yrkesroll håller på att<br />
utvecklas till learning support manager eller<br />
learning advicer, och till servicepersonal för<br />
e-publicering av hela kurser, av kurslistor,<br />
rapporter, uppsatser, avhandlingar, portföljer<br />
m m. Vi kommer att fungera som<br />
"PDAs", Personal Digital Assistants, för e-<br />
learning och m-learning (mobile learning)<br />
och förse studenter och lärare med digitala<br />
resurser samt att lära dem att använda<br />
dem. Vi blir virtuella kontaktbibliotekarier<br />
som ger snabb och bra service (inte hyllmeter)<br />
i flexibla inlärningsmiljöer med alltfler<br />
datorer.<br />
MARIA QVINTH<br />
Ekonomiska biblioteket<br />
Denna rapport kommer att läggas ut på<br />
GUB:s intranät, tillsammans med länkar.<br />
Ticer använder Blackboard vid sina kurser.<br />
Som kursdeltagare når jag alla föreläsningar<br />
i fulltext, presentationer i powerpoint<br />
m m. Kontakta mig så skickar jag<br />
gärna kopior!
December <strong>2002</strong><br />
Resor, kurser, konferenser<br />
17<br />
Ökat studentantal tema på universitetskonferens<br />
Barbro Svenner,<br />
Biomedicinska biblioteket,<br />
besökte den årliga konferensen<br />
vid Centrum för undervisning<br />
och lärande vid<br />
Linköpings universitet. Hon<br />
berättar även om konferensen<br />
“Designing e-futures”<br />
arrangerars av Svensk förening<br />
för informationsspecialister.<br />
Intressant med de två konferenserna var<br />
samstämmigheten i bilden av vad man<br />
kämpar med på universitet och högskolor<br />
och därmed också på biblioteken: det<br />
starkt ökande antalet studenter, studenternas<br />
heterogena bakgrund, hur man bäst<br />
organiserar sig för detta samt it-teknikens<br />
hjälp eller stjälp.<br />
Centrum för undervisning och lärande,<br />
CUL, vid Linköpings universitet anordnade<br />
för sjätte året i rad den s.k. CUL-dagen den<br />
14 november.<br />
CUL-dagen ägnas universitets pedagogiska<br />
frågor i vid bemärkelse. Varje konferens<br />
har ett tema, som sedan behandlas i<br />
föreläsningar, seminarier och workshops.<br />
Deltagarna kommer mestadels från<br />
Linköpings universitet - lärare, bibliotekspersonal<br />
och studenter - men även övriga<br />
landet brukar vara representerat.<br />
Göteborgs <strong>universitetsbibliotek</strong> deltog i<br />
form av undertecknad, som lockats dit av<br />
årets tema som var "Bredd och djup":<br />
"Temat bredd och djup har valts för<br />
att det pekar på den högre utbildningens<br />
situation med fler studerande med olika<br />
bakgrunder. Den ökade tillströmningen<br />
av studenter aktualiserar frågor om kvalitet<br />
och djup i utbildningen."<br />
Professor Anders Fransson, Göteborg,<br />
inledningsföreläste och gjorde en elegant<br />
exposé över utvecklingen inom universitet<br />
och högskolor efter andra världskriget med<br />
tonvikt på villkoren idag. En fördubbling av<br />
antalet helårsstudenter har skett 1989-<br />
2001 och dagens studenter är en heterogen<br />
grupp med ökade skillnader i social<br />
och etnisk bakgrund, ålder, studiemotiv<br />
och studievillkor:<br />
60 procent är kvinnor<br />
13 procent har utländsk bakgrund<br />
en tredjedel har barn<br />
fler är funktionshindrade<br />
stor åldersspridning<br />
studiemotiven är olika i olika åldrar<br />
Han kommenterade också "Studentspegeln<br />
<strong>2002</strong>" - Högskoleverkets enkät<br />
hösten 2001 till 15 440 studenter. Där<br />
framgår hur dagens studenter ser på sin<br />
situation och hur de uppfattar olika kvalitetsaspekter<br />
i den högre utbildningen.<br />
http://www.hsv.se/sv/CollectionServlet?vie<br />
w=0&page_id=1058<br />
I sitt försök att fånga "högskolans själ"<br />
konstaterade Anders Fransson att villkoren<br />
inom högskolan har förändrats mycket.<br />
Frågan inställde sig: hur arbetar vi/bör vi<br />
arbeta?<br />
Senare - i Stockholm - hörde jag Mats<br />
Ericson, generaldirektör för Nätuniversitetet<br />
- ett samarbete kring IT-stödd utbildning på<br />
distans mellan Sveriges universitet och<br />
högskolor. 31 lärosäten har anslutit sig, 1<br />
300 kurser ges under ht <strong>2002</strong>, hälften av<br />
dessa är 5 p-kurser. http://www.natuniversitetet.se<br />
Han beskrev dagens student som "en<br />
kvinna över 25 år" och dagens högskola<br />
som "vuxnas lärande mitt i livet" och han<br />
kastade även ut följande:<br />
"Lund, Uppsala, KTH, KI och<br />
Chalmers har ägnat sig åt att<br />
fostra unga pojkar till män!"<br />
"En helt annan värld med<br />
dagens studenter - de ser<br />
annorlunda ut!"<br />
"Universiteten sysslar nu<br />
med vuxenutbildning".<br />
"Universiteten blir en del av<br />
arbetsmarknadspolitiken -<br />
mellan två jobb".<br />
"Lärcentra - som har högskoleutbud -<br />
byggs ut över hela landet - ca 200 stycken<br />
- läs Glesbygdsverkets rapport!"<br />
http://www.glesbygds verket.se/visapub.asp?id=110.<br />
Mats Ericson bekände en viss oro<br />
beträffande Nätuniversitetet och dess ITstöd.<br />
IT-stöd kräver kompetens! Och förberedelsearbete!<br />
Här finns en kvalitetsbrist som<br />
universitet och högskolor inte tagit ansvar<br />
för - det är viktigt skynda långsamt,<br />
menade han.<br />
"En arg opinion på distans är svår att<br />
vända …"<br />
Anders Fransson påpekade i sitt föredrag<br />
att IT-baserad undervisning är dyrare<br />
än campusutbildning, men att det finns "en<br />
nationalekonomisk vinst i det att fler kan<br />
bedriva studier".<br />
“Dagens<br />
student<br />
är en<br />
kvinna<br />
över<br />
25 år”<br />
I Linköping presenterade Kristin Krantz,<br />
Ursula Nielsen och Helena Wedborn (den<br />
sistnämnda hälsar till kollegorna i<br />
Göteborg!) sitt projekt "Integrering av<br />
ämnesundervisning och informationsssökning".<br />
"Från universitesbibliotekets sida vill vi<br />
medverka till att förbättra kvaliteten på<br />
undervisningen genom att tillsammans<br />
med kursansvariga dels skapa skräddarsydda<br />
webbsidor med digitala resurser,<br />
dels integrera ämnesundervisningen<br />
med motsvarande utbildning i informationshantering<br />
och sedan helst samordna<br />
det hela."<br />
De gav exempel från ämnet geografi och<br />
visade nyskapade webbsidor. För mer<br />
utförlig information hänvisas till dem personligen,<br />
eftersom detta är ett pågående<br />
projekt.<br />
"Mångfald - en fråga om etnicitet och<br />
genus" var ytterligare en punkt på CULdagen.<br />
Olika exempel på hur man arbetar med<br />
mångfaldsfrågan inom akademin beskrevs<br />
och olika etniska "röster" berättade och livliga<br />
diskussioner följde!<br />
Är det skillnad på, och vari<br />
består, de problem som en student<br />
med utländsk bakgrund<br />
möter jämfört med en svensk student?<br />
Många aspekter framkommer i<br />
Mohammad Fazlhashemis intervjuer<br />
med 24 studenter med<br />
utländsk bakgrund sammanställda<br />
i boken "Möten, myter och verklighet".<br />
Den ges ut av Umeå universitet och är<br />
under tryckning.<br />
Från konferensen "Designing e-futures"<br />
den 19-20 november - anordnad av<br />
Svensk Förening för Informations<br />
Specialister (f.d. TLS, numera SFIS - det<br />
tar emot att säga förkortning högt)<br />
http://www.tls.se/ vill jag lyfta fram Ulf<br />
Kronmans nyttiga genomgång av "Statistik<br />
från webbplatser - virtuella besök eller levererade<br />
sidor"?<br />
Han menade att så enkelt är det inte att<br />
ge snabba svar på de frågor om statistik<br />
kring webbplatser, som chefer och BIB-<br />
SAM vill ha.
18 Resor, kurser, konferenser<br />
December <strong>2002</strong><br />
Det kräver diverse motfrågor och han<br />
redogjorde överskådligt för dessa. Hans<br />
genomgång finns här:<br />
http://vision.kib.ki.se/portfolio/statistics/<br />
Han har också skrivit en artikel i Tidskrift<br />
för Dokumentation.<br />
Mer kring IT-tekniken hjälp eller stjälp tog<br />
Sara Kjellberg, NetLab Lund, upp i sitt föredrag<br />
om ämnesportalen Renardus<br />
http://www.renardus.org/cgibin/egwcgi/egwirtcl/screen.tcl/name=Start&lang=en<br />
g&service=ren.<br />
Eftersom den finns väl beskriven i en artikel<br />
i Tidskrift för<br />
Dokumentation, så hänvisar<br />
jag dit.<br />
Flera föredrag handlade<br />
om biblioteksorganisation<br />
eller metoder att tillämpa<br />
där.<br />
Här vill jag bara nämna<br />
Lena Wilhelmson,<br />
Arbetslivsinstitutet, som tog<br />
upp lärande i arbetslivet, i<br />
synnerhet lärandet genom<br />
samtal. Hon menade att reflektion i arbetslivet<br />
är en bristvara.<br />
Samtal och gemensam reflektion<br />
behövs!<br />
Att lära är "att förändra sina föreställningar<br />
för att kunna förändra sitt agerande" och<br />
kunskap finns mellan människor - därför är<br />
samtal så viktiga.<br />
I boken "Dialogkompetens för lärande i<br />
arbetslivet" har hon och en kollega redovisat<br />
ett arbetssätt.<br />
En fördubbling<br />
av antalet<br />
helårsstudenter<br />
har skett mellan<br />
1989 och 2001<br />
och dagens<br />
studenter är en<br />
heterogen grupp<br />
Som avslutning nämner jag också<br />
Lyndon Pugh/Multimedia Information and<br />
Technology, som talade över "Designing<br />
Library Organisations for the E-Future".<br />
"Management" i biblioteksvärlden har<br />
hittills endast handlat om hur vi organiserar<br />
bestånd och information, menade han. Det<br />
viktigaste i organisationen är personalen -<br />
"how to put people into management of<br />
libraries"? Flexibilitet, "organisationen som<br />
en hjärna", "knacka ner väggarna inne i<br />
biblioteket och biblioteksorganisationen<br />
snarare än att riva väggarna utåt", "låt självstyrande<br />
grupper vara<br />
självstyrande", ge fullt<br />
ansvar - "give them a chance"!<br />
"Use the differencies"!<br />
Och allt detta måste ledas,<br />
men på frågan om han själv<br />
varit chef för ett sådant<br />
bibliotek, svarade han nej.<br />
Väl hemkommen från<br />
konferensen med e-future i<br />
huvudet läste jag i tidningen<br />
om IT-kommissionens färska rapporter<br />
http://www.itkommissionen.se/index.html<br />
Där framgår att informationssamhällets<br />
välsignelser i form av datorer och Internet<br />
är krångligt att använda - många avstår.<br />
Det är långt kvar innan tekniken fungerar<br />
som vardagsteknik motsvarande telefonen,<br />
TV:n eller bilen. Förändring av vardagsvanor<br />
tar längre tid än tillskyndare av IT-tekniken<br />
tror. Vad innebär det för oss på biblioteken?<br />
Och om man utgår från att grundproblemet<br />
inte är okunskap, utan att det är tekniken<br />
som inte håller måttet - vad innebär då<br />
det för bibliotekens e-future?<br />
BARBRO SVENNER<br />
Biomedicinska biblioteket<br />
Litteratur:<br />
Hult, H, redaktör. Bredd och djup : 6:e<br />
universitetspedagogiska konferensen vid<br />
Linköpings universitet<br />
14 november <strong>2002</strong>. Linköping:<br />
Linköpings universitet; <strong>2002</strong>. CUL-rapporter:<br />
Nr 4.<br />
Fazlhashemi M. Möten, myter och<br />
verklighet. Umeå: Umeå universitet; <strong>2002</strong>.<br />
Under tryckning<br />
Beställes genom:<br />
lena.sandstrom@upc.umu.se<br />
Kronman U. Statistik från webbplatser -<br />
problem och möjligheter.<br />
Tidskrift för dokumentation <strong>2002</strong>;57(2).<br />
Doyle C, Kjellberg S. RENARDUS - ett<br />
exempel på konsten att få ämnesportaler<br />
att samarbeta.<br />
Tidskrift för Dokumentation <strong>2002</strong>;57(1).<br />
Wilhelmson L. Dialogkompetens för<br />
utveckling i arbetslivet. Stockholm:<br />
Arbetslivsbiblioteket; <strong>2002</strong>.<br />
Konferens om katalogiseringssituationen i Sverige <strong>2002</strong><br />
Jan Szczepanski, ger<br />
“strödda noteringar” från<br />
konferensen "katalogisering.se:<br />
om katalogiseringssituationen<br />
i Sverige<br />
<strong>2002</strong>".<br />
Marie Müller, som också<br />
var på konferensen, svarar.<br />
Vi var många som i svinottan tog tåget kl.<br />
06.00 fredag 22 november för att delta,<br />
främst katalogisatörer och så jag.<br />
Jag åkte med av flera skäl. Det viktigaste<br />
är att det är en sån stor del av vår verksamhet<br />
och för det andra så är det en viktig<br />
del av vår verksamhet. Jag tänker inte<br />
redovisa alla föredrag utan väljer ut dom tre<br />
jag tyckte var mest givande.<br />
Terje Höiseth, chef för Luleå UB, inledde<br />
med det kanske intressantaste föredraget<br />
ur min synvinkel “katalogisering.lib.luth - ur<br />
ett bibliotekschefsperspektiv”. Han berörde<br />
båda mina två skäl.<br />
Han började med den förädiskt enkla frågan:<br />
Varför gör vi det? Han kom fram till att<br />
det i dagens läge är en nödvändig uppgift.<br />
Men hur länge? Hur? Vem?<br />
Situationen idag är att över 90 procent är<br />
sekundärkatalogisering och att katalogiseringen<br />
tar mellan 15-20 procent av resurserna<br />
mot tidigare 50 procent. I Luleå gör<br />
man nämnligen arbetstidsmätningar, återkommande.<br />
Något som jag också tror är<br />
viktigt att man gör.<br />
Vi accepterar utan problem varandras<br />
(deskriptiva) katalogiseringar men vi envisas<br />
rätt ofta med att lägga på egna ämnesord<br />
vilket kostar mycket tid. I Luleå tar det<br />
hälften elller mer av katalogiseringstiden.<br />
Men varför gör man det? Bristen på<br />
ämneskunskaper som är tydligast inom<br />
teknik och naturvetenskap borde hindra.<br />
Enligt Terje bör man inte lägga tid på det<br />
man inte kan. I Danmark och Norge har<br />
man sex till åtta års universitetsutbildning<br />
bakom sig vilket inte vi har. Så vi gör enligt<br />
Terje mycket arbete i onödan så hans råd<br />
var: sluta lägga på ämnesord - ni kan inte<br />
ämnet ändå.<br />
Tillhör katalogisering bibliotekets kärnverksamhet?<br />
Ja absolut fram till 1990. 1991-2000 mer<br />
tveksamt. 2001- absolut inte.<br />
Många bibliotek har slutat att göra det<br />
själva (folkbibliotek). Andra köper färdiga<br />
poster t ex från Dawson. Att katalogiseringen<br />
inte längre skulle var en kärnverksamhet<br />
utan en stödprocess är en intresssant<br />
synpunkt.
December <strong>2002</strong><br />
Resor, kurser, konferenser<br />
19<br />
Handlingsplan för nuet - vi måste<br />
samverka och samarbeta<br />
Goda råd från Terje:<br />
Acceptera dom ämnesord och den<br />
klassifikation som finns utan att lägga på en<br />
massa lokal information.<br />
Se till användarbehovet. Terje hade inte<br />
lyckats hitta en enda undersökning.<br />
Katalogisera inte elektroniska resurser.<br />
Skrota alla lokala system, det sparar<br />
50-100 miljoner kronor per år för det är<br />
plottrigt, orationellt och ineffektivt att<br />
underhålla både Libris och lokala kataloger.<br />
Mats Herders, avdelningschef på<br />
LIBRIS, Kungliga Biblioteket, föredrag:<br />
Ur ett nationellt biblioteksssystems<br />
perspektiv<br />
I webbsök görs 140000 sökningar per<br />
dygn! Jag har försökt få fram en uppgift om<br />
hur många som görs per dygn i GUNDA<br />
men inte lyckats. Mats frågade: vilken katalog<br />
använder studenterna? Jo, Libris<br />
webbsök. Varför? Jo den har hög kvalité,<br />
stora volymer, bra sökredskap och där gör<br />
man ämnessökningar för att få "allt". Vad<br />
använder man lokala katloger till? För att se<br />
lånestatus, om boken är tillgänglig eller<br />
inte. Något vi borde fundera på enligt Mats<br />
Herder är vilken info som ska ligga lokalt<br />
och vilken nationellt. Men Libris räcker inte<br />
för att använda som lokal katalog på grund<br />
av att cirkulationskontrollen alltid måste<br />
fungera. Men lånestatus OK men även<br />
kanske reservationskö. Detta tyckte Mats<br />
var en viktig diskussion för dom närmaste<br />
åren. Just nu pågår ett försök hos<br />
Stockholms UB med att försöka ange lånestatus<br />
i Libris så att man "slipper" gå in i<br />
den lokala katalogen för att få fram den<br />
uppgiften. Libris vill ha närmare samarbete<br />
med ett eller två bibliotek för att prova var<br />
gränserna går mellan lokala kataloger och<br />
den nationella.<br />
Något som Mats Herder nämnde och<br />
som verkar viktigt och lovande är att det<br />
pågår diskussioner med Prio-info om dom<br />
i sin service även kan inkludera katalogisering.<br />
Gunilla Jonsson, avdelningschef<br />
IDA, Kungliga Biblioteket, föredrag:<br />
ur ett nationalbiblioteksperspektiv<br />
Gunilla Jonsson uppehöll sig mycket<br />
kring katalogisering av e-resurser. Ett första<br />
krav är att man ska ha kontroll över materialet,<br />
t ex via avtal. Om man köper utländska<br />
resurser så bör man se till att man får<br />
kataloguppgifter som en del av produkten.<br />
Fria utländska resurser tycker Gunilla är<br />
minst sagt problematiskt så länge det inte<br />
finns en internationellt fungerande ansvarsfördelning<br />
av pliktleveranser för elektroniska<br />
resurser.<br />
Länkkontroll och kort livslängd var andra<br />
hinder som nämndes. Så hon avrådde<br />
inläggning i kataloger så länge detta inte är<br />
löst. Detta får konsekvenser för det projekt<br />
som vi inledde i förra veckan om att lägga<br />
ut fria e-böcker i GUNDA.<br />
Nytt för mig var dom två hållbara tekniker<br />
för länkkontroll som gicks igenom nämligen<br />
URN - Uniform Resource Name. Den<br />
intresserade kan gå in på<br />
http://www.kb.se/URN/default.htm<br />
Uniform Resource Name (URN) är en<br />
unik och permanent identifikator för elektroniska<br />
resurser på nätet. Genom att förse<br />
en elektronisk resurs med URN möjliggör<br />
man en enklare och säkrare återsökning<br />
Marie Müller svarar:<br />
Här följer några reflektioner och tillägg till<br />
Jan Szczepanskis kommentarer om konferensen<br />
katalogisering.se.<br />
Angående följande avsnitt i Terje<br />
Höiseth föredrag (enligt Jans beskrivning,<br />
se nedan):<br />
”Vi accepterar utan problem varandras<br />
(deskriptiva) katalogiseringar men vi envisas<br />
rätt ofta med att lägga på egna ämnesord<br />
vilket kostar mycket tid.”<br />
MM:skommentar:<br />
Vi accepterar inte helt varandras<br />
(deskriptiva) katalogiseringar (tack och lov)<br />
utan vi rättar varandra vid behov. Vi kanske<br />
borde göra det i ännu större utsträckning<br />
med tanke på att poster kan innehållla<br />
viktiga fel trots att flera bibl ligger på<br />
dem.<br />
Vi (på Centralbiblioteket) envisas nog<br />
inte med egna ämnesord utan följer eller<br />
förbättrar de gemensamma.<br />
Angående ”Goda råd från Terje<br />
se till användarbehovet. Terje hade inte<br />
lyckats hitta en enda undersökning!”<br />
En liten precisering: som jag uppfattatade<br />
det talade Terje om problemet att vi<br />
inte vet hur våra användare använder<br />
katalogen, d v s hur de söker. Det är detta<br />
han inte har hittat undersökningar om.<br />
Det är en mycket intressant fråga: vi har<br />
våra aningar om detta (de flesta använder<br />
nog fritextsökning) men vi vet det inte.<br />
Angående Terje Höiseths radikala förslag<br />
och identifikation av resursen.<br />
Till skillnad från en Uniform Resource<br />
Locator (URL), eller "nätadress", förändras<br />
inte ett URN när resursen flyttas till en<br />
annan adress. Så länge innehållet i resursen<br />
är oförändrat ska inte URN bytas ut.<br />
Ett tidigare URN får aldrig ges åt en annan<br />
resurs.<br />
Ett annat alternativ är DOI - Digital Object<br />
Identifier som är en dyr kommersiell variant.<br />
Gunilla tror mer på EU-projektet MEDRA<br />
som bygger på samma idé.<br />
http://www.doi.org/news/Edra.pdf<br />
JAN SZCZEPANSKI<br />
Förste bibliotekarie,<br />
chef, avd. för humaniora<br />
Centralbiblioteket<br />
” skrota alla lokala system, sparar 50-<br />
100 miljoner kronor per år, för det är plotttrigt,<br />
orationellt och ineffektivt att underhålla<br />
både Libris och lokala kataloger.”<br />
MM:s kommentar:<br />
De lokala systemen är i hög grad lånesystem.<br />
Tanken att en gemensam Libris<br />
databas skulle fungera som ett funktionsdugligt<br />
lånesystem för alla inblandade<br />
bibliotek känns minst sagt väldigt avlägsen.<br />
Till sist citerar jag ytterligare en radikalt<br />
formulerad tanke från Terje Höiseth:<br />
Vi skall förändra oss, annars kommer<br />
universiteten lägga ner vår verksamhet när<br />
de upptäcker att vi har någon.<br />
(Hm, säger jag.)<br />
MARIE MÜLLER<br />
Centralbiblioteket
20 Resor, kurser, konferenser<br />
December <strong>2002</strong><br />
NetLab-jubileum om digitala bibliotekens utveckling<br />
Vi var fyra personer från<br />
Göteborgs UB som deltog i<br />
en konferens anordnad av<br />
NetLab i Lund den 10-12<br />
april, <strong>2002</strong> - Gösta Cramby,<br />
Angelica Schneidler-<br />
Larsson, Lennart Stark och<br />
Monica Tengström.<br />
NetLab är Lunds <strong>universitetsbibliotek</strong>s<br />
utvecklingsavdelning, som bedriver utveckling<br />
och forskning kring digitala bibliotekstjänster<br />
och nätbaserad informationsförsörjning.<br />
Konferensens tema var att belysa de<br />
senaste 10 årens utveckling av nordiska<br />
digitala bibliotek samtidigt som tillfälle gavs<br />
att fira NetLabs 10-års jubileum. Det handlade<br />
naturligtvis också om framtiden med<br />
mycket tal om den "semantiska webben",<br />
kunskapsorganisation, strukturerad information<br />
och bruket av metadata.<br />
Konferensen lockade 140 deltagare från<br />
23 länder och programmet var uppdelat i<br />
fem sessioner:<br />
Visions, future issues and current development<br />
Interoperability and integration of<br />
heterogeneous sources<br />
Semantic web and knowledge organisation<br />
Nordic libraries and their digital library<br />
solutions<br />
Tension between visions and reality<br />
Som vanligt finns alla deltagarnas konferensbidrag<br />
tillgängliga med powerpointpresentationer<br />
eller föredragen i sin helhet<br />
på: http://www.lub.lu.se/netlab/conf/programa.html<br />
Dublin Core och 'portlets'<br />
I den första delen talade Stuart Weibel,<br />
representant från OCLC, om bl.a. "Dublin<br />
Core" som system för metadata och<br />
utvecklingen av den globala informationssstandarden.<br />
Han talade för ett ökat samarbete<br />
där det gäller att hitta standarder för<br />
märkning av data, men han nämnde också<br />
svårigheterna det för med sig. Han ställde<br />
också frågan: hur skall man kunna motivera<br />
ett kostsamt underhåll av någonting som<br />
sedan är beroende av att vara fritt tillgängligt<br />
för att existera? Vem skördar vinsterna<br />
av en strukturerad webb och kan vinsten<br />
bidra till att upprätthålla utvecklingen?<br />
Andy Powell från University of Bath<br />
talade om portaler utifrån ett nytt perspektiv.<br />
Han använde begreppet "portlet".<br />
En portlet utgör, tillsammans med andra<br />
portleter, byggstenar i en portal.<br />
Ett växande problem idag är att portalerna,<br />
som är till för att bringa ordning i<br />
mångfalden, blir så omfattande att de till<br />
slut blir en del av problemet, det vill säga<br />
mångfalden.<br />
Andy Powel presenterade idén om nationella<br />
eller internationella system för<br />
märkning av portalernas byggstenar, d.v.s.<br />
portleter. Dessa portlets skulle därmed<br />
kunna återanvändas inom flera portaler, i<br />
syfte att hämma den kraftiga tillväxten av<br />
portlets och portaler.<br />
Resten av dagen ägnades åt demonstration<br />
av praktiska tillämpningar av RDF<br />
(Resource Description Framework) och<br />
LDAP. Båda är tekniker för att strukturera<br />
data men också information. Kvällen avslutades<br />
med en buffé på Hotel Lundia.<br />
Den semantiska webben<br />
Den andra dagen inleddes av ytterligare<br />
en representant från OCLC, Diane Vizine-<br />
Goetz. Nu kom vi för första gången i kontakt<br />
med begreppet den "semantiska<br />
webben". Vi fick en översikt över nuläget.<br />
"Den semantiska webbben"<br />
är en webb för ett<br />
intelligent samtal datorer<br />
emellan. Namnet och<br />
visionen kommer<br />
ursprungligen från Tim<br />
Berners-Lee.<br />
"The Semantic Web<br />
is an extension of the<br />
current Web in which<br />
information is given<br />
well-defined meaning<br />
better enabling computers<br />
and people to work in cooperation."<br />
Tim Berners-Lee<br />
I USA satsade DARPA (USA:s motsvarighet<br />
till försvarets forskningsanstalt) i augusti<br />
förra året 80 miljoner dollar på att utveckla<br />
ett första grundläggande programmeringsspråk<br />
(DAML) för den semantiska<br />
webben, i Europa har EU tagit initiativ till ett<br />
nätverk (Ontoweb) och har avsatt forskningsmedel<br />
för området.<br />
Den semantiska webben handlar om att<br />
skapa förutsättningar för datorer att förstå<br />
varandra och dra nytta av detta. Om<br />
dagens webb är ett globalt elektroniskt<br />
medium för kommunikation mellan<br />
människor, så handlar morgondagens<br />
webb om att skapa sidor för att datorer ska<br />
De nordiska<br />
nationalbiblioteken<br />
arbetar med att<br />
skapa en virtuell<br />
samkatalog av de<br />
olika katalogdatabaserna:<br />
Bibsys,<br />
Gegnir, Danbib,<br />
Libris, Linda och<br />
UBO:BOK<br />
kunna förstå innehållet i dem.<br />
Sedan följde ytterligare presentationer av<br />
praktiska tillämpningar inom den semantiska<br />
webben som byggde på vad som<br />
säkert var mycket avancerad teknik men<br />
som använde sig av de någorlunda bekanta<br />
begreppen XML, DTD och RDF.<br />
Efter lunch återgick vi till mer konkreta<br />
ting som utvecklingen inom de nordiska<br />
digitala biblioteken de senaste åren.<br />
Finland: Juha Hakala, Helsingfors <strong>universitetsbibliotek</strong>,<br />
presenterade pågående<br />
gemensamma digitala projekt inom de nordiska<br />
nationalbiblioteken.<br />
Ett är NWA - Nordic Web Archive - som<br />
är ett försök att skapa ett arkiv med sökdatabas<br />
för arkivering av webbdokument. Ett<br />
annat projekt är SVUC - Scandinavian<br />
Virtual Union Catalogue - skapandet av en<br />
virtuell samkatalog av de redan existerande<br />
nordiska katalogdatabaserna, Bibsys,<br />
Gegnir, Danbib, Libris, Linda och<br />
UBO:BOK.<br />
Norge: Ole Husby, BIBSYS, visade i ett<br />
praktiskt exempel hur FRBR kan hjälpa oss<br />
att förbättra sökresultat. Förkortningen står<br />
för "Functional requirements for bibliographic<br />
records". FRBR är<br />
egentligen titeln på en<br />
IFLA-rapport från 1998,<br />
som handlar om ett nytt<br />
sätt att se på den bibliografiska<br />
beskrivningen.<br />
I FRBR görs en nogggrann<br />
analys av varje del<br />
av den bibliografiska<br />
posten, delarna analyseras<br />
i relation till varandra.<br />
Frågan är: vilket innehåll<br />
behövs i posten, vilken<br />
information lämnar del,<br />
hur användbar är informationen, för vem<br />
osv. I rapporten formuleras vilka syften och<br />
mål en kataloganvändare har vid sitt<br />
sökande. Vidare introducerar man en teoretisk<br />
modell och en helt ny begreppsappparat<br />
för den bibliografiska analysen.<br />
Danmark: Birte Christensen-Dalsgaard,<br />
Statsbiblioteket i Århus, talade om det nödvändiga<br />
samspelet på internationell, nationell<br />
och lokal nivå när det gäller att hitta lösningar<br />
för hur gemensam information<br />
behandlas och presenteras. Det gäller<br />
naturligtvis även på en nationell nivå där<br />
hon hade universitet och <strong>universitetsbibliotek</strong><br />
som exempel. Hon gav exempel på vilken<br />
typ av information som bör administreras<br />
och underhållas centralt respektive<br />
lokalt för att undvika onödigt dubbelarbete.
December <strong>2002</strong><br />
Resor, kurser, konferenser<br />
21<br />
Sverige: Sune Carlsson,<br />
Handelshögskolan i Stockholm, gav en<br />
presentation av de elektroniska pre-print<br />
arkiven S-WoPEc & S-WoBA, som är<br />
Scandinavian Working Papers in<br />
Economics och Scandinavian Working<br />
Papers in Business Administration.<br />
Jubileumsfest på slottet<br />
På kvällen bussades alla deltagare tillbaka<br />
till medeltiden på Landskrona slott. Det<br />
uppfördes i mitten av 1500-talet, men det<br />
tjänade mest som fästning. Idag används<br />
slottet - eller citadellet som det också kalllas<br />
- till olika festarrangemang och är en<br />
stor turistattraktion. Läs gärna mer om t.ex.<br />
menyn och se festbilder på<br />
http://www.citadellet.com/<br />
Vi satt på smala träbänkar längs dignande<br />
långbord. Den jättelika salen lystes<br />
upp av flammande stearinljus i ljuskronor.<br />
Under måltiden underhölls vi av gycklare,<br />
eldslukare och trollkvinnor. Vi åt och drack<br />
på medeltida vis: vinet dracks ur bägare<br />
och sin kål åt man med en träslev. Till detta<br />
serverades grillade korvar, kyckling och<br />
revben, som åts med händerna som enda<br />
redskap. En mycket trevlig och uppsluppen<br />
fest med ovanligt få högtidstal för att vara<br />
ett jubileum.<br />
Afrika och Internet<br />
Fredagens tema handlade om visioner<br />
och verklighet i vår digitala tillvaro. Vitalicy<br />
Chifwepa från University of Zambia tog upp<br />
Internet och informationsförsörjningen vid<br />
afrikanska <strong>universitetsbibliotek</strong>. Många afrikanska<br />
universitet kämpar en ojämn kamp<br />
mot krympande anslag för den högre<br />
utbildningen. Men han var ändå noga med<br />
att påpeka att Afrika inte är ett utan 54 länder,<br />
alla med olika förutsättningar. Zambia<br />
har en jämförelsevis bättre utgångspunkt,<br />
men är ändå drabbat av nedskärningar av<br />
bl.a. anslagen till universiteten och forskningsbiblioteken.<br />
I stället har regeringen<br />
satsat mer på grundutbildningen i skolan.<br />
Tillgången till Internet växer stadigt. Alla<br />
afrikanska länder har numera tillgång till<br />
lokala Internet. Men det kommer att dröja<br />
innan det finns full täckning överallt.<br />
Framför allt är bandbredden helt otillräcklig.<br />
En mängd hjälpprojekt är igång på biblioteken,<br />
som syftar till att dels förbättra infrastrukturen<br />
och skaffa utrustning, dels att<br />
utbilda personalen så att de kan dra nytta<br />
av informationsteknologin. Inte minst viktigt<br />
är att det skapas en it-policy på regeringsnivå.<br />
Vad som ännu saknas är innehåll på<br />
de afrikanska webbplatserna. Det finns inte<br />
mycket information att hämta. Information<br />
om afrikanska förhållanden måste oftast<br />
hämtas utifrån (från USA och Europa) i<br />
stället för att återfinnas direkt på afrikanska<br />
webbplatser.<br />
Tillgängligheten till vetenskaplig information<br />
på Internet är viktigt. Afrikanska forskare<br />
måste kunna komma ut med sina<br />
resultat. Där har Preprint-arkiven en mycket<br />
viktig mission att fylla - med direkt<br />
anknytning till Sune Karlssons föredrag.<br />
Man kan samarbeta med andra forskare för<br />
att publicera sig i etablerade tidskrifter. Den<br />
vetenskapliga kommunikationen måste förändras<br />
för att bättre lyfta fram den forskning,<br />
som bedrivs vid de afrikanska universiteten.<br />
Ett initiativ är African Journals OnLine<br />
(AJOL) på http://www.inasp.org.uk/<br />
ajol/index.html Det är ett projekt som drivs<br />
av INASP (International Network for the<br />
Availability of Scientific Publications). Ett<br />
hundratal tidskrifter, alla publicerade i Afrika<br />
på engelska, tyska eller franska är sökbara<br />
online. Innehållsförteckningar finns medan<br />
fulltexten beställs via dokumentleverans.<br />
Syftet är att sprida afrikansk forskning och<br />
främja afrikansk publicering. Så småningom<br />
kommer projektet att drivas vidare i<br />
Afrika och man kommer också att publicera<br />
vissa tidskrifter online.<br />
Jörgen Eriksson från NetLab presenterade<br />
CELI, ett projekt som bedrivs i samarbete<br />
med Lunds universitet och betalas av<br />
Sida-medel. CELI står för Continuing<br />
Education: Libraries on the Internet<br />
http://netlab.lub.lu.se/sida/celi/index.html<br />
Syftet är att en rad afrikanska bibliotek skall<br />
kunna erbjuda sina användare en förbättrad<br />
tillgång till tjänster och relevanta resurser<br />
på Internet.<br />
Digitala bibliotek - två synsätt<br />
Michael Day och Roddy MacLeod, båda<br />
från England, representerade två olika synsätt<br />
på digitala bibliotek och deras användning.<br />
Michael Day kom från UKOLN, som<br />
är ett nationellt centrum för hantering av<br />
digital information vid University of Bath.<br />
Utveckling, forskning och uppbyggnad av<br />
ämnesportaler stöds av UKOLN. Michael<br />
Day menade att ämnesportaler bidrar till att<br />
bringa ordning i kaos men att det är mycket<br />
viktigt att inte fastna i en snäv ämnesfixering.<br />
En forskare kanske inte alltid själv vet<br />
vilka beröringspunkter som finns mellan<br />
hans ämne och andra ämnen. Många forskare<br />
är dessutom i behov av ett multidisciplinärt<br />
synsätt. Portalerna måste kunna<br />
sökas över ämnesgränserna. Det kan bl.a.<br />
åstadkommas genom ökad interoperabilitet<br />
mellan portaler. Ett sådant projekt är<br />
Renardus http://www.renardus.org som är<br />
finansierat av EU.<br />
Roddy MacLeod var själv ämnesspecialist<br />
inom ingenjörsvetenskaperna. Han hävdade<br />
i stället att specialisering inom ämnesportalen<br />
är dess styrka. Som ämnesspecialist<br />
vet man ungefär vad man är ute efter<br />
och man vill ha den skräddarsydda information<br />
som en ämnesportal erbjuder. Inom<br />
företagsekonomi är det företagsinformation<br />
av olika slag, inom kemi kemiska formler,<br />
föreningar m.m. En "korssökning" över<br />
många portaler ger i dessa fall för mycket<br />
brus. Däremot kan man ge snabblänkar till<br />
potentiellt relevant information på andra<br />
ställen. Honnörsordet är att anpassa portalen<br />
efter användarens behov.<br />
Självklart förenades de bägge synsätten<br />
på slutet: med samarbete och interoperabilitet<br />
kan man samordna resurserna utan<br />
att ge avkall på hållbarhet och det specifika<br />
ämnesperspektivet.<br />
YAP - Yet Another Portal!<br />
Konferensens siste talare var Lorcan<br />
Dempsey från OCLC. Han var inte precis<br />
portalernas beskyddare - han talade om<br />
"portalproblemet" som enligt honom ger ett<br />
felaktigt svar på en felaktigt ställd fråga.<br />
Uttrycket "YAP" myntades, vilket är lika<br />
med "Yet Another Portal"! I stället måste vi<br />
alla dela resurser med varandra över nätet.<br />
Det är viktigt att skapa digitala arkiv där<br />
forskningsresurser finns tillgängliga. Han<br />
gav exemplet Dspace<br />
https://hpds1.mit.edu/index.jsp som ger<br />
direkt access till forskning, som utförs vid<br />
MIT. I framtiden blir e-Science<br />
http://www.research-councils.ac.uk/escience/<br />
ett självklart begrepp och ett nytt sätt<br />
att forska - man hämtar rådata över nätet,<br />
läser vad andra publicerat och forskar<br />
vidare. E-learning är ett annat område där<br />
institutioner kan samarbeta och dela med<br />
sig.<br />
MONICA TENGSTRÖM<br />
Ekonomiska biblioteket<br />
ANGELICA SCHNEIDLER-LARSSON<br />
Digitala biblioteket
22 Resor, kurser, konferenser<br />
December <strong>2002</strong><br />
Leberwurst och koshervin : Berlin runt på två dagar<br />
Leverkorv hör inte till mina<br />
favoriter inom det svenska<br />
kosthållet, gråbleka jättepuppor<br />
med fadd smak.<br />
Annat då den fint kryddade,<br />
bredbara Leberwursten man<br />
kan avnjuta i hotell Forums<br />
enorma frukostmatsal vid<br />
Alexanderplats. Utstruken på<br />
tunna skivor av Roggenbrot<br />
gav den varje morgon en<br />
angenäm start under det<br />
korta Berlinbesöket nyligen,<br />
något fördystrad dock av det<br />
svaga kaffe som serverades.<br />
Vi kom till Forum en regnig kväll i oktober,<br />
hustru Margareta och jag, ditforslade av<br />
vittberömda Rolfs buss (nästan alla UBmänniskor<br />
verkar ha gjort en eller annan tur<br />
med detta framgångsrika reseföretag; färden<br />
gick lugnt och tryggt och chauffören<br />
släppte alla svenska hämningar och började<br />
servera Irish Coffee så fort vi kommit<br />
över till Danmark och tog paus), fick ett fint<br />
rum uppåt mitten av det 39 våningar höga<br />
hotellet och gav oss genast ut för att leta<br />
reda på Oranienburgerstrasse där ett av<br />
våra resmål skulle ligga.<br />
Det var kompetensutvecklingspengarna<br />
jag skulle sätta sprätt på med den här<br />
resan.<br />
I cirka ett och ett halvt år har jag<br />
varit engagerad i det s.k. judaica-projektet<br />
och katalogiserat om och<br />
matat in i LIBRIS UB:s bestånd av<br />
äldre böcker på många olika språk,<br />
dock mest tyska, om judisk religion<br />
och historia, ca 2 200 verk. Att<br />
använda kompetenspengarna till<br />
något som hade anknytning till projektet<br />
kändes därför helt rätt och<br />
efter en del undersökningar stod det<br />
klart för mig att det nya Judiska<br />
museet i Berlin och Nya synagogan<br />
borde vara värda ett besök.<br />
Margareta som också är intresserad<br />
av judisk kultur följde gärna med på<br />
egen bekostnad.<br />
Hotell Forum ligger i gamla Öst-Berlin<br />
invid den forna paradgatan Karl Marx-<br />
Strasse ungefär två kilometer öster om<br />
Brandenburger Tor. För oss låg det perfekt<br />
till, det var knappt tio minuters gångväg till<br />
Scheunenviertel, de gamla judekvarteren,<br />
där fram till Hitlertiden en stor del av Berlins<br />
fattigare judiska befolkning bodde och verkade,<br />
främst sådana som flytt från förföljelserna<br />
i Ryssland och Östeuropa kring<br />
förra sekelskiftet. Kvarteren tömdes i takt<br />
med att förintelselägren fylldes, krigets<br />
bomber förstörde mycket och det finns inte<br />
många judiska minnesmärken kvar idag.<br />
Men en judisk byggnad reser sig monumentalt<br />
över hyreshusen vid<br />
Oranienburgerstrasse, med guldglänsande<br />
kupoler över de mörka tegelmurarna, Neue<br />
Synagoge, vid tillkomsten<br />
på 1860-talet Tysklands<br />
största judiska<br />
gudstjänsthus med 3 200<br />
sittplatser, ett centrum för<br />
Berlins judar i över 70 år<br />
(den fungerade också<br />
som konsertlokal; Albert<br />
Einstein spelade fiol där<br />
1930!), skadad av brand<br />
under Kristallnatten i<br />
november 1939, svårt förstörd<br />
av bomber under<br />
kriget, delvis raserad under efterkrigstiden<br />
men nu vackert renoverad, återinvigd<br />
1995.<br />
Det som återstår är dock bara delarna<br />
närmast gatan, fasaden med entréhallen<br />
och ytterligare två förhallar som nu gjorts<br />
om till museum över synagogans och församlingens<br />
historia (här verkade bl. a. den<br />
första kvinnliga rabbinen i judisk historia,<br />
Regina Jonas). Platsen för den jättelika<br />
gudstjänstlokalen är avröjd och man kan se<br />
ut över grundplanen med markeringar där<br />
pelare och toraläsningspulpet stått. I en<br />
angränsande byggnad finns idag det s.k.<br />
Centrum<br />
Judaicum<br />
http://home.snafu.de/cjudaicum/ , ett studie-<br />
och informationscentrum som bl.a.<br />
anordnar skiftande utställningar i synagogan.<br />
Där finns också en judisk folkhögskola<br />
och en judisk kosherrestaurang med det<br />
i svenska ögon märkliga namnet Oren (kosher<br />
betyder ju ren/tillåten enligt de judiska<br />
matreglerna).<br />
De belysta kupolerna syntes lång väg<br />
genom regnet denna kväll men vi såg<br />
också något annat som genast sa oss att<br />
vi hittat rätt, två grönvita polisbussar på ena<br />
sidan gatan och framför synagogans murar<br />
sex grönklädda poliser med k-pistar, förskansade<br />
bakom kravallstaket. Bevakning<br />
och beskydd vid judiska byggnader är en<br />
nödvändighet i Berlin som i andra städer,<br />
insåg vi, för att avvärja attentat. När vi kom<br />
tillbaka nästa förmiddag för att bese synagogmuseet<br />
fick vi först krångla oss genom<br />
den minimala öppningen i staketet under<br />
polisernas granskande blickar och sedan<br />
inne i entrén lämna ifrån oss väskor och<br />
metallföremål och gå igenom en detektorrram,<br />
precis som på en flygplats.<br />
Bevakning och<br />
beskydd vid<br />
judiska<br />
byggnader är en<br />
nödvändighet<br />
i Berlin som<br />
i andra städer,<br />
insåg vi, för att<br />
avvärja attentat<br />
När vi gick runt i Scheunenviertel hittade<br />
vi mera av en slump en judisk teater i<br />
Hackesche Höfe http://www.hackeschehoefe.com/<br />
, ett kulturcentrum<br />
i en rad sammmanhängande<br />
gårdar<br />
med byggnader i<br />
jugendstil, uppförda av<br />
några judiska idealister i<br />
början av 1900-talet,<br />
mirakulöst oskadade<br />
genom krigsåren. Till vår<br />
glädje upptäckte vi att<br />
det skulle spelas klezmer-musik<br />
där någon<br />
dag senare och vi köpte<br />
genast biljetter. Klezmer är de östeuropeiska<br />
judarnas fest- och dansmusik,<br />
starkt influerad av Balkanmusik och orientalisk<br />
musik, ofta i moll, ofta kraftfullt rytmisk<br />
och hetsig, ofta med en kvidande och<br />
drillande klarinett som ledande melodiinstrument.<br />
Här spelade nu Kasbek, en tysk grupp<br />
som ovanligt nog inte hade klarinett men<br />
bestod av virtuoser på stränginstrument,<br />
fiol, balalaika, gitarr och basbalalaika. Alla -<br />
men mest gitarristen - sjöng också på jidddisch.<br />
Publiken satt vid bord, ölet och det<br />
israeliska koshervinet flödade och alla kom<br />
i extas när orkestern spelade så att svetten<br />
stänkte. Vi tumlade ut alldeles matta efteråt,<br />
tog ännu ett glas i teaterbaren och fick<br />
några ord med gitarristen som också<br />
behövde läska sig. - Roligt att ni tyckte vi<br />
var bra, sa han, men då skulle ni ha varit<br />
här för några veckor sen, då var det ett<br />
klezmer-band här från Norge, Sturm und<br />
Drang hette dom och dom var verkligen<br />
vilda!<br />
Nya Jüdisches Museum ligger också<br />
österut i staden men mera åt söder, vid<br />
Lindenstrasse, inte särskilt långt från<br />
Checkpoint Charlie, det beryktade övergångsstället<br />
i Berlinmuren. Det är utan jämförelse<br />
det märkligaste museum jag har<br />
besökt.
December <strong>2002</strong><br />
Resor, kurser, konferenser<br />
23<br />
Redan utsidan är ovanlig, de blankplåtklädda<br />
väggarna skevar och lutar åt alla<br />
håll, man ser inga riktiga fönster, bara<br />
några långsmala öppningar oregelbundet<br />
utplacerade på väggytorna, och kunde<br />
man se byggnaden uppifrån skulle man<br />
snarast likna den vid en sicksackblixt.<br />
Genom en underjordisk gång har den förbindelse<br />
med det gamla museet, tidigare<br />
Berlins stadsmuseum, ett äldre, palatsliknande<br />
bygge i skär sten, och det är där<br />
man löser entré och får passera flygplatskontrollen.<br />
Utanför häckade vid vårt<br />
besök märkligt nog inga gröna poliser men<br />
det stod några tysta bodybuildare i mörk<br />
kostym i närheten av metalldetektorn och<br />
röntgenkameran.<br />
Det nya museet http://www.jmberlin.de/<br />
är ritat av den polskamerikanske arkitekten<br />
Daniel Libeskind, född 1946, som sagt att<br />
byggnadens form skall symbolisera judarnas<br />
långa gemensamma historia med<br />
tyskarna - genom den långa, vindlande väg<br />
besökare tvingas gå och de lutande planen<br />
i gångarna, utan att möjlighet att se ut<br />
genom några fönster och utan att riktigt<br />
kunna orientera sig i följden av oregelbundna<br />
"rum". Byggnaden skall också ge<br />
uttryck åt saknaden efter dem som flydde<br />
och som dog i förintelselägren och efter<br />
dem som aldrig fick födas - genom de<br />
stora "tomrum" (voids) som bildas av de<br />
lutande betongväggarna som slutar högt<br />
upp i mörker. Museibyggnaden har varit tillgänglig<br />
för besökare sedan slutet av 1990-<br />
talet medan samlingarna kom på plats för<br />
drygt ett år sedan.<br />
Besökaren lotsas först ner under jord<br />
och får där välja mellan att följa tre huvudaxlar.<br />
En av de kortare leder förbi en samling<br />
infällda montrar med gripande minnesföremål<br />
från några av nazismens offer fram<br />
till Förintelsens torn, där besökaren kan låta<br />
sig stängas in bakom en ståldörr och i mörker,<br />
kyla och tystnad blicka upp mot ett<br />
enda litet ljusinsläpp högt högt uppe.<br />
Den andra leden, ojämn och uppåtlutande,<br />
symboliserar judarnas svåra vandring<br />
genom historien - och mynnar i en<br />
dörr som leder ut till E.T.A. Hoffmanns trädgård,<br />
även kallad Exilens och emigrationens<br />
trädgård, där 49 grova snedställda<br />
pelare med ett hoppets olivträd planterat<br />
på toppen av var och en skall föra tankarna<br />
till judarnas väg, från det forna Palestina till<br />
det 1948 grundade Israel via bl.a. Berlin<br />
(48+1).<br />
Om man följer den tredje axeln förs man<br />
till en lång trappa som uppe på sitt krön<br />
leder in till huvudutställningens början.<br />
Museet vill skildra judarnas historia i<br />
Tyskland, från de handelsmän som följde<br />
med romarna redan de första århundradena<br />
av vår tideräkning, via medeltiden till<br />
dagens samhälle och gör det bl.a. genom<br />
att porträttera några stora gestalter<br />
(t.ex.Glickl von Hameln, en 1600-talskvinnna<br />
vars dagbok ger bilder av judiskt liv i<br />
Tyskland, och Moses Mendelssohn, 1700-<br />
talsfilosofen och -humanisten som kom att<br />
stå modell för Lessings Nathan der Weise),<br />
beskriva några tidiga judiska centralorter<br />
(Speyer, Worms och Mainz) och så småningom<br />
föra besökaren till det sena 1800-<br />
och tidiga 1900-talet, en tid då de tyska<br />
judarna var på väg att assimileras med<br />
andra tyskar och då de spelade en viktig<br />
roll inom tysk ekonomi, vetenskap och kultur.<br />
Nazisttiden upptar en förhållandevis<br />
liten del av utställningen och samlingarna,<br />
som om man skulle kunna se den som en<br />
parentes i judarnas långa historia i<br />
Tyskland. De sista "rummen" handlar till<br />
stor del om staten Israel.<br />
I början av 1930-talet fanns det ca<br />
560000 judar i hela Tyskland, därav<br />
bodde ca 155 000 i Berlin. Minst<br />
250000 mördades och ungefär lika<br />
många lyckas på olika sätt fly till<br />
andra delar av världen, främst USA<br />
och Israel. Efter kriget återstod ungefär<br />
10 000, därav knappt<br />
2 000 i Berlin, ett antal som senare<br />
enbart i Berlin vuxit till ca 13 000<br />
genom invandring från främst Östeuropa<br />
(Efterkrigstyskland har i ett försök<br />
att sona nazisternas brott haft<br />
generösa invandringsbestämmelser<br />
för östjudar). Mycket få av dem som<br />
flydde har återvänt.<br />
Museibesöken fyllde med råge hela vår<br />
första dag i Berlin, från kl. 10 till 20.<br />
Eftersom det var fredag och Nya synagogan<br />
skulle stänga för sabbaten tidigt på<br />
eftermiddagen, kunde vi inte åka med på<br />
den svenskguidade rundtur i staden som<br />
Rolfs buss erbjöd på fredag förmiddag. Vi<br />
tog i någon mån igen det på lördagen<br />
genom att skramla runt i gamla spårvagnar<br />
(går enbart på f.d. östsidan), åka tvåvåningsbuss<br />
(linje 100 och 200 tar en förbi de<br />
flesta monumentalbyggnaderna och med<br />
ett dagskort kan man ju kliva på och av var<br />
man vill), S-Bahn (högbanan som tar en<br />
snabbt mellan stadsdelarna i denna väääldigt<br />
stora stad) och U-Bahn (tunnelbanan,<br />
inte så roligt för man ser ju inget av staden).<br />
Vi åkte lite planlöst ut i förorterna österut<br />
för att se om bilden ändrat sig (vi var här<br />
för 10 år sen) men det var fortfarande ganska<br />
dystert, ett Bergsjön i kvadrat, besåg<br />
Potzdamer Platz (med fantasifulla nybyggnader<br />
och det största köpcentrum vi sett -<br />
under jorden!), var länge i Musikhistoriska<br />
muséet (där man bl.a. ställde ut en komplett<br />
saxofonfamilj, från sopranino - hälften<br />
så stor som altsax - till kontrabas - dubbelt<br />
så stor som barytonsax) och hade en specialutställning<br />
om munspelets och dragspelets<br />
historia), och travade runt i varuhuset<br />
KaDeWe (med bl.a. en makalös matavdelning,<br />
ett helt plan med ALLT i matväg till<br />
försäljning och dessutom massor med små<br />
restauranger).<br />
"Wenn jemand eine Reise tut, kann er<br />
was erzählen" säger ordstävet, ung."Den<br />
som gjort en resa har något att berätta",<br />
och berättat har jag nu gjort. Tack Farbror<br />
Staten för kompetenspengarna, väl använda,<br />
om jag får säga det själv!<br />
BERT SLÄTTUNG<br />
förste bibliotekarie<br />
Centralbiblioteket
24 December <strong>2002</strong><br />
En kompis bakom<br />
datorn bredvid<br />
Har ni tänkt på hur tyst det är i<br />
november? Inte en fågel hörs.<br />
Sedan i <strong>december</strong>, när första snön<br />
faller, blir det ännu tystare. Mörkret<br />
sänker sig över dessa kalla och fuktiga<br />
eftermiddagar och det är som<br />
om tankarna bara går runt, utan att<br />
hitta någon väg ut.<br />
Av någon anledning går mina tankar<br />
till herr Björk. Ja, han heter så,<br />
Janne Björk, en kompis som jag<br />
inte träffat på länge.<br />
Janne Björk är en sån där kille<br />
som inte gör sig till. Fast det gjorde<br />
han nog, en gång i tiden, när han<br />
hade Volvo PV och gick ut med 60-<br />
talsbrudar med högt hår och blanka<br />
klänningar. När han gick på lokal,<br />
med vita dukar och dansade till<br />
storbandsjazz. Men det var före min<br />
tid.<br />
Janne och jag blev kompisar<br />
under en tid då vi arbetade<br />
med en chef av den<br />
alldeles ovanligt omogna<br />
sorten. Chefen gick<br />
omkring med solglasögon<br />
inomhus och tänkte<br />
mycket på den hierarki<br />
han själv hittat på över<br />
mer och mindre lyckade<br />
- och kanske mest på<br />
var han själv fanns i den<br />
rangordningen. Jag kalllades<br />
"människodjuret<br />
kvinnan" och fick ofta frågor av<br />
typen varför människodjuret kvinnnan<br />
alltid skulle klämma in sig i så<br />
obekväma skor. Janne gick under<br />
namnet "Jacko", som clownen ni<br />
vet.<br />
Inget kunde vara mer missvisande<br />
om Janne - en av de minst<br />
förklädda. Han är ju snarare en ...<br />
riktig morsa.<br />
Bakom min dator brukade jag<br />
sitta och höra när han varje kväll<br />
ringde hem till sin 15-årige son,<br />
som han alltid haft ensam vårdnad<br />
om. Inledningsfrasen handlade förstås<br />
om mat.<br />
"Har du ätit?"<br />
...<br />
"Men du tog väl pytt-i-pannan där<br />
i kylen!?"<br />
...<br />
"Vad ska du göra sen då?<br />
...<br />
"Vad har dom för telefonnummer?"<br />
Mycket blev sagt under den tid vi<br />
arbetade där bakom våra datorer,<br />
du och jag Janne.<br />
"Så himla slarvig han är alltså.<br />
Och vet du vad han svarar mig?"<br />
"?"<br />
"Ska jag städa eller ska jag studera?<br />
Du får bestämma dig för det<br />
farsan. Ska jag städa eller ska jag<br />
studera?"<br />
Så flabbade vi unisont.<br />
"Det var en tid då det var väldigt<br />
mycket. Man hann inte städa när<br />
man skulle dra iväg till<br />
“Där satt vi<br />
på morgonen<br />
och drack<br />
mjölk ur<br />
konjakskuporna,<br />
för<br />
det fanns<br />
inget diskat”<br />
dagis tidigt om mornarna,<br />
och sedan till<br />
jobbet. Ibland satt vi<br />
där på morgonen och<br />
drack mjölk ur konjakskupor,<br />
för det<br />
fanns inget diskat.<br />
Det är så man fortfarande<br />
skäms."<br />
"Som han grät när<br />
jag åkte från dagis.<br />
Jag vill vara med dig pappa! Med<br />
dig! Och så satt jag där i bilen sedan<br />
med det där. Hans sprutande tårar.<br />
Ja, det var fruktansvärt. Jag måste<br />
jobba, förstår du. Jag måste ju<br />
jobba."<br />
Det är på dig jag tänker Janne när<br />
jag ser reportaget om paragraf 12-<br />
hem och undrar: Finns det verkligen<br />
inte en enda kärleksfull vuxen<br />
människa som kan ta hand om ett<br />
stackars ensamt barn som behöver<br />
ett hem och en helt vanlig morsa?<br />
Så saknar jag dig en smula när<br />
novembermörkret sänker sig över<br />
mina tysta och frusna eftermiddagar.<br />
Jag önskar dig och Johannes<br />
en riktigt god jul.<br />
ANNICA OLOFSSON<br />
Personalia<br />
Namnändringar<br />
Hanna Spiess heter numera Bengtsson, Maivor<br />
Lindholm-Olausson heter Wickman Olausson<br />
Anna Sjödahl heter Anna Sjödahl Hayman.<br />
Vikariat<br />
Maria Nilsson är anställd vid Centralbibliotekets<br />
låneavdelning under tiden <strong>2002</strong>-09-18-12-31.<br />
Lidia Sokol är vikarie för AnnaLena Bergquist<br />
under perioden <strong>2002</strong>-10-21--2003-09-30<br />
Eva Hessman är vikarie för Inger Andersson<br />
Zintchenko under perioden <strong>2002</strong>-11-04--2003-<br />
10-13.<br />
Båda tjänstgör 30% i låneexpeditionen och 70%<br />
på avdelningen för humaniora.<br />
Under Lena Lindberg-Tillströms friårsledighet<br />
anställs Stefan Benjaminsson med placering vid<br />
KTB. Under denna tid ersätter Lennart<br />
Gustavsson Lena Lindberg-Tillström vid<br />
Centralbibliotekets låneavdelning.<br />
Thomas Högberg anställs vid vaktmästeriet<br />
under tiden 2003-01-07--01-31.<br />
Friår<br />
AnnaLena Bergquist är friårsledig under perioden<br />
<strong>2002</strong>-10-21--2003-09-30<br />
Inger Andersson Zintchenko är friårsledig under<br />
perioden <strong>2002</strong>-11-04--2003-10-13.<br />
Lena Lindberg-Tillström är friårsledig under perioden<br />
2003-01-01-2003-12-31.<br />
Tillbaka<br />
Annika Jonasson återkom på deltid till<br />
Pedagogiska biblioteket fr.o.m. <strong>2002</strong>-11-04.<br />
Ny arbetsplats<br />
Helena Brännström tjänstgör (förutom på låneavdelningen)<br />
halvtid på Kvinnohistoriska samlingarna<br />
fr.o.m. <strong>2002</strong>-10-01.<br />
Föräldralediga<br />
Helena Havner är föräldraledig fr.o.m. <strong>2002</strong>-10-<br />
21. Kerstin Landin är föräldraledig fr.o.m. <strong>2002</strong>-<br />
10-21. Ann Dyrman började sin föräldraledighet<br />
<strong>2002</strong>-12-03.<br />
Slutar<br />
Helena Rundkrantz har bestämt sig för att stannna<br />
i Stockholm och har därför sagt upp sin<br />
anställning fr.o.m. <strong>2002</strong>-11-21.<br />
Delpension<br />
Gunila de Bejczy, 50% fr.o.m. 2003-01-01,<br />
Margareta Sanclement, 25% fr.o.m. 2003-04-01,<br />
Britta Sehlstedt, 50% fr.o.m. 2003-01-01,<br />
Birgit Selldén, 50% fr.o.m. 2003-01-01 samt<br />
Bert Slättung, 50% fr.o.m. 2003-01-01.