Stora kullar - Svenska Djurhälsovården
Stora kullar - Svenska Djurhälsovården
Stora kullar - Svenska Djurhälsovården
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
gris<br />
Erik Nörregård, djurhälsoveterinär Tomelilla<br />
erik.norregard@svdhv.org<br />
Efter 16 år som distriktsveterinär prioriterades år<br />
2000 grisarna vilket resulterade i en specialistkompetens<br />
i grisens sjukdomar.<br />
NNPD – fortsatt olöst gåta<br />
trots intensiv forskning<br />
Efter att ha varit i Korea och lyssnat på forskare och praktiserande<br />
veterinärer som jobbar med den nya spädgrisdiarrén NNPD (New<br />
Neonatal Porcine Diarrhoea), blir slutsatsen tyvärr att vi än så länge<br />
inte har någon lösning på detta problem.<br />
Olika orsaker till diarré hos späda grisar<br />
Diarré under första levnadsveckan är vanligen en renodlad infektionssjukdom<br />
som kan orsakas av Escherichia coli (E.coli), så kallad spädgrisdiarré.<br />
En annan bakterie som kan ge allvarlig diarré under de första levnadsdagarna<br />
är Clostridium perfringens typ C. Den orsakar tarmbrand,<br />
vilken ofta leder till hög dödlighet.<br />
Under senare år har många besättningar drabbats av en ny typ av diarré<br />
på späda grisar som går under namnet NNPD (New Neonatal Porcine Diarrhoea).<br />
Symtombilden i Sverige har varit lite varierande. En gulaktig och<br />
tunnflytande diarré som ses omedelbart efter födseln eller senast på 3:e<br />
till 5:e levnadsdagen. Djurägarna tycker ofta att grisarna nästan föds med<br />
diarré.<br />
I vissa besättningar drabbas huvudsakligen gylt<strong>kullar</strong>, medan i andra<br />
besättningar drabbas så gott som alla <strong>kullar</strong>. Förloppet kan också variera,<br />
där den ena besättningen kan ha god effekt av antibiotika medan i andra<br />
är effekten betydligt sämre. Där behandlingen fungerar kan dödligheten<br />
hållas på normal nivå. Men behandlingarna är arbetskrävande och inte<br />
minst innebär de en förhöjd antibiotikaförbrukning.<br />
Ny colibakterie<br />
På en internationell grisveterinärkongress i somras i Korea presenterades<br />
några nya forskningsresultat rörande diarréer hos spädgrisar som är<br />
värda att nämnas. Bland annat presenterade veterinärer från SVA och<br />
SvDHV en gemensam poster där de redovisade fynd av colibakterier som<br />
har ett nytt sätt att fästa på grisens tarmslemhinna genom adhesionsfaktorn<br />
AIDA.<br />
Dessa colibakterier producerar ett toxin som kallas STb. Detta toxin<br />
består av en molekyl som är så liten att den inte utlöser en immunologisk<br />
reaktion och därmed fås inget antikroppsvar. Av den anledningen ingår<br />
inte STb i våra kommersiella colivacciner. Inte heller AIDA finns i vaccinerna<br />
och detta innebär att dagens E. colivacciner inte hjälper mot denna<br />
typ av E. coli infektion.<br />
I en koreansk undersökning var detta toxin, STb, det som oftast hittades<br />
i samband med diarré. De påvisade toxinet i 63 % av undersökta prover.<br />
Även i kinesiska undersökningar var toxinet vanligt. De hittade även<br />
adhesionsfaktorn AIDA i 33 % av undersökta diarréprover, men mest i<br />
samband med avvänjningsdiarré.<br />
Dansk NNPD-studie<br />
I en dansk undersökning rörande den nya diarréen NNPD hittade man<br />
endast enstaka colistammmar med kända sjukdomsframkallande faktorer<br />
hos de 51 spädgrisar med diarré som provtogs i studien. I majoriteten<br />
av proven påvisades inga fynd av kända sjukdomsframkallande smittämnen.<br />
Man såg inte heller någon skillnad i dödlighet i samband med diarrén<br />
jämfört med de grisar som inte hade diarré. Dock blev både tillväxt<br />
och överlevnad sämre senare under diperioden hos de grisar som hade<br />
haft diarré. Danskarna jobbar nu vidare med sina prover för att se om de<br />
kan hitta andra bakterier eller virus som kan förklara diarréen.<br />
Svensk forskning om NNPD<br />
Professor Per Wallgren på SVA i Uppsala presenterade två föredrag på kongressen<br />
som berörde ämnet. Per Wallgren och hans medarbetare arbetar<br />
utifrån en teori som innebär att ett virus kan vara orsak till NNPD. I likhet<br />
med danskarna fann de att dödligheten inte påverkades av diarréen men<br />
väl tillväxten.<br />
En svensk doktorand, Jenny Larsson på SLU i Uppsala, arbetar också<br />
med den nya spädgrisdiarréen. Hennes projekt påbörjades i mars 2011<br />
och är finansierat av SLF. I försöket medverkar 10 besättningar från Södermanland,<br />
Västmanland, Uppland och Östergötland och totalt har 70 spädgrisar<br />
obducerats. Vid obduktionerna har prov insamlats för mikroskopi,<br />
och för bakteriologiska, virologiska och parasitologiska undersökningar.<br />
Analysarbetet pågår för närvarande och SLU kommer att delge resultaten<br />
så snart dessa är sammanställda.<br />
Management i samband med födelsen viktigt<br />
De forskningsresultat som redovisades på kongressen gav på så sätt en<br />
brokig bild av diarréproblematiken. Konklusionen blir att vi tyvärr än så<br />
länge inte har någon lösning på NNPD-problemen. Av den anledningen<br />
är det också svårt att rekommendera effektiva åtgärder. På sikt kommer<br />
vi säkerligen ha en lösning på problemet. Fram till dess får vi fortsätta att<br />
optimera vår skötsel av grisarna i samband med grisningen för att ge<br />
spädgrisarna så optimala förhållande som möjligt. Här spelar faktorer<br />
som råmjölk, hygien, värme, frihet från drag stor roll. Även faktorer som<br />
till exempel flyttningar och hantering i samband med behandlingar kan<br />
påverka diarrén.<br />
8 www.svdhv.se