Timmerhus i Uppland - Stockholms läns museum
Timmerhus i Uppland - Stockholms läns museum
Timmerhus i Uppland - Stockholms läns museum
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Timmerhus</strong> i <strong>Uppland</strong><br />
Inventering av äldre timmerhus i <strong>Uppland</strong> 2007-2008, <strong>Stockholms</strong><br />
län.<br />
Rapport 2011: 29<br />
Cecilia Pantzar
<strong>Timmerhus</strong> i <strong>Uppland</strong><br />
Inventering av äldre timmerhus i <strong>Uppland</strong> 2007-2008, <strong>Stockholms</strong><br />
län.<br />
Rapport 2011: 29<br />
Cecilia Pantzar<br />
Rapporten finns i PDF-format på adressen<br />
www.stockholmslans<strong>museum</strong>.se<br />
Samtliga fotografier är tagna av Cecilia Pantzar, lp20110734 - lp20110809.
Omslagsbild: Bildnr Lp 20110809. Gudsögon med en något skadad<br />
mittdel. En ålderdomlig form av glugg. Vidbo Krogsta 2:1 (18).<br />
© <strong>Stockholms</strong> <strong>läns</strong> <strong>museum</strong><br />
Produktion: <strong>Stockholms</strong> <strong>läns</strong> <strong>museum</strong><br />
Redaktionell bearbetning: Göran Werthwein<br />
Nacka 2012
Innehåll<br />
Bakgrund 7<br />
Syfte 7<br />
Urval och metod 7<br />
Kort orientering om byggnaderna 8<br />
Kort historik om timmerbyggnader 9<br />
Hustyper 9<br />
Daterande drag 11<br />
Sammanfattning av undersökningen 13<br />
Dendrodatering 13<br />
Daterade sedan tidigare 13<br />
Daterade inom projektet 13<br />
Objekt som vore intressanta att datera 13<br />
Iakttagna särdrag för <strong>Uppland</strong> 14<br />
Slutsatser från resultaten 14<br />
Prioriterade objekt för upprustning 15<br />
Framtiden 16<br />
Referenser 16<br />
BILAGA<br />
Bil 1. Objektlista 18<br />
Bil 2. Byggnadsinventering, objekt 1-40 20<br />
FIGUR<br />
Fig 1. Dubbelkatt 11<br />
Fig 2. Trapetsformad syll 11<br />
Fig 3. Skiss: enkel- respektive dubbelkatt 13<br />
Fig 4. Rundtimmer 15<br />
Fig 5. Facetterat timmer 15
Bakgrund<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>läns</strong> <strong>museum</strong> har genomfört en inventering av äldre timmerhus i<br />
<strong>Uppland</strong>. Arbetet är en fortsättning på den timmerhusinventering som utfördes<br />
i Uppsala län av <strong>Uppland</strong>smuseet 2004-2005. Underlaget till inventeringen är<br />
framtaget av fritidsforskaren Rolf Ringström. Ringström har under många år<br />
ägnat sig åt att kartlägga och dokumentera regionens timmerhus. Han studerar<br />
arkivmaterial sockenvis och åker därefter ut i de aktuella områdena och letar sig<br />
fram till de i arkiven iakttagna objekten. Många gånger påträffas nya byggnader<br />
under fältarbetets gång, ibland via tips från lokalbefolkningen. Rolf Ringström<br />
har varit till stor hjälp under projektarbetet och fungerat som bollplank både<br />
inför och under inventeringen. Inventeringen har pågått under 2007-2008 och är i<br />
huvudsak finansierad av statliga medel för kulturmiljövård, 28:25, från <strong>Stockholms</strong><br />
<strong>läns</strong>styrelse. Den slutliga rapporten inväntade resultaten från en dendrokronologisk<br />
analys som blev klar först under våren 2009.<br />
Syfte<br />
Timmerbyggnader är en av <strong>Uppland</strong>s mer outforskade byggnadskategorier.<br />
Timmerbyggandet har en lång tradition i <strong>Uppland</strong> som avtog först en bit in på<br />
1900-talet. Landsbygdens bebyggelse domineras fortfarande av timmerbyggnader,<br />
men kunskapen om husens ålder, funktion och regionala särart är begränsad.<br />
Ett av undersökningens delmål är att ge en första översiktlig bild av antalet äldre<br />
timmerbyggnader i den del av <strong>Uppland</strong> som ingår i <strong>Stockholms</strong> län. Arbetet<br />
är emellertid ingen heltäckande inventering, då den i första hand bygger på<br />
det material som är insamlat av Rolf Ringström. Ett annat viktigt delmål är att<br />
belysa vad som är kännetecknande för <strong>Uppland</strong>s timmerhus. En av föresatserna<br />
har varit att försöka utröna hur <strong>Uppland</strong>s timmerhustradition förhåller sig till<br />
timmerbyggandet i övriga landet. Finns det likheter och/eller skillnader i jämförelse<br />
med byggnadsutvecklingen i övriga landet?<br />
I projektet avsattes pengar för att göra dendrokronologiska dateringar av utvalda<br />
objekt. Urvalet gjordes med syfte att försöka påbörja uppbyggnaden av en<br />
kronologi för <strong>Uppland</strong>s timmerbyggnader. Genom att datera byggnader med<br />
specifika alternativt allmänna drag var målet att försöka dra slutsatser kring<br />
regionens byggnadsutveckling. Vad kännetecknar de äldsta timmerhusen? Hur ser<br />
byggnadsutvecklingen ut när det gäller utformning och timmerteknik?<br />
Urval och metod<br />
Inventeringen är inriktad på byggnader äldre än 1700. Det har dock inte varit<br />
möjligt att säkerställa åldern på flertalet objekt, vilket innebär att inventeringen<br />
troligtvis även innehåller yngre byggnader. Gemensamt för de utvalda objekten är<br />
att de uppvisar ålderdomliga drag när det gäller utformning och/eller timmerteknik.
Gavelbodar, parbodar och loftbodar är exempel på hustyper med lång tradition<br />
tillbaka i medeltid. När det gäller timmerteknik baseras urvalet på byggnadstekniska<br />
särdrag som bland annat timmerform, knuttyp, bearbetning och dekorativa<br />
utsmyckningar. Särdragen utgår från den mer underbyggda timmerhusforskning<br />
som bedrivits i andra delar av Sverige och Norden. Merparten av de inventerade<br />
objekten är uthus och ekonomibyggnader, endast enstaka hus har fungerat som<br />
bostad.<br />
Inventeringens material består främst av byggnader påträffade av Rolf Ringström.<br />
Hans genomgång är emellertid inte heltäckande, utan fokus ligger på vissa socknar.<br />
För att komplettera bilden har <strong>läns</strong>museet gått igenom berörda kommuners<br />
kulturmiljöprogram samt bebyggelseinventeringar för några av de socknar som<br />
Ringström ännu inte har inventerat. Materialgenomgången gav ett flertal nya<br />
intressanta objekt, av vilka några valdes ut för inventering. Övriga objekt som<br />
inte rymdes inom ramen för projektet finns uppförda på en lista arkiverad på<br />
<strong>läns</strong>museet.<br />
Fältarbetet utfördes under hösten 2007 och 2008 samt kompletterades med enstaka<br />
objekt under våren 2009. Målsättningen att besiktiga samtliga byggnader både<br />
in- och utvändigt genomfördes i samtliga fall, undantaget två. Dokumentationen<br />
gjordes på blanketter utarbetade med inspiration från den blankett som användes<br />
av <strong>Uppland</strong>smuseet i motsvarande inventering av <strong>Uppland</strong>s timmerhus . Samtliga<br />
byggnader fotograferades och mättes upp översiktligt. De bilagda blanketterna är<br />
kompletterade med enkla planritningar för respektive byggnad. I bilagan finns en<br />
objektlista med inventeringens samtliga objekt.<br />
I projektet fanns 40 000 kronor avsatta för dendrokronologisk provtagning och<br />
analys. Summan medgav datering av 4-5 byggnader. Valet av vilka objekt som<br />
skulle dateras gjordes i samråd med Rolf Ringström. För att skapa grunden till en<br />
kronologi var det relevant att välja olika typer av byggnader, både med specifika<br />
särdrag och mer allmänt utförande.<br />
Kort orientering om byggnaderna<br />
Inventeringen ger en signal om att andelen bevarade timmerhus är större i<br />
länets norra delar. Det kan förklaras av att exploateringstrycket är mindre där<br />
än i länets centrala och sydliga delar. Eventuellt kan det också vara relaterat<br />
till byggnadstraditioner. Norra delen av länet har varit en skogsbygd långt in i<br />
modern tid, medan de sydliga delarna ingår i en bygd av jordbruk som tvingades<br />
alternativt fick möjlighet att välja alternativa byggnadstekniker i ett tidigare skede.<br />
Närområdet kring Stockholm har genomgått en successiv utbyggnad alltsedan<br />
industrialiseringen tog fart i mitten på 1800-talet. Med industrialiseringen följde<br />
en rationalisering när det gäller både teknik och material. I områden utmed<br />
kustbandet är förekomsten av äldre timmerbyggnader något mindre frekvent än i<br />
Henriksson 2005
inlandet. En förklaring till detta kan vara ryssarnas härjningar 1719, då delar av den<br />
kustnära bebyggelsen sattes i brand. Kustkommuner som Nacka och Värmdö samt<br />
östliga kustområden i Norrtälje och Österåker sägs främst ha timmerbyggnader<br />
uppförda efter 1719. Det råder dock osäkerhet kring hur utbredd förstörelsen<br />
egentligen var. Iakttagelser i dessa områden antyder att vissa delområden blev<br />
mer utsatta för skadegörelse än andra . En annan bidragande orsak till en mindre<br />
andel timmerhus i kustregionen kan vara kopplad till väderrelaterat slitage som<br />
inverkar på husens livslängd.<br />
Kort historik om timmerbyggnader<br />
Nationellt är Dalarna särskilt känt för sina fina timmerhustraditioner, men det<br />
finns även områden i Götaland och Norrland med rik timmerhusbebyggelse.<br />
<strong>Uppland</strong> har inte varit lika uppmärksammat för sina timmerhus, men forskningen<br />
visar på en lång tradition av timmerbyggande med rötter ner i tidig medeltid .<br />
<strong>Timmerhus</strong>byggandet är av förklarliga skäl kopplat till skogsbygd och tillgång på<br />
timmer. När det gäller bebyggelsens utformning förknippas <strong>Uppland</strong> med gårdar<br />
av mellansvensk och götisk typ. Den mellansvenska är relativt strikt ordnad med<br />
både inbyggd man- och fägård. Att jämföra med den götiska som kännetecknas<br />
av en glest kringbyggd mangård med mer oregelbundet placerad fähusbebyggelse. <br />
Äldre kartmaterial från regionen visar dock att det finns stora variationer på de<br />
uppländska gårdarnas utformning, ofta med mer fritt placerade byggnader. <br />
Gårdsmiljön bestod långt in på 1800-talet av ett flertal olika byggnader med<br />
specifika funktioner, ett så kallat månghussystem. Placeringen av de olika husen<br />
tog hänsyn till dess funktion och praktiska användning, exempelvis placerades<br />
bastu och smedja i en yttre krans på grund av brandrisken. Under 1700-talet gick<br />
utvecklingen mot att förena olika funktioner under samma tak, bland annat för<br />
att spara in på byggnadsmaterial. Äldre hus flyttades och sammanfördes på ett<br />
nytt läge. Byggnader blev nu både längre och högre. Med jordbruksreformerna<br />
under 17-1800-talen omformades byar. Särskilt genomslag fick laga skifte i<br />
början på 1800-talet, som ledde till omflyttning av många gårdar. Timmer som<br />
byggnadsmaterial lämpar sig särskilt väl för nedplockning och återmontering.<br />
<strong>Timmerhus</strong> har således en inneboende tradition av förflyttning som innebär att<br />
de ofta inte är belägna på sin ursprungsplats. Rödfärgningen av timmerhus är ett<br />
sent tilltag som fick fäste på landsbygden först under 1800-talet. Dess förr innan<br />
var timmerhusen omålade och väderbitet gråa. <br />
Hustyper<br />
Bostadshusets utveckling från medeltiden och framåt brukar beskrivas genom en<br />
kronologisk indelning av ett antal hustyper. Kännetecknande är att husen blir allt<br />
större med allt fler rum. Indelningen är schematisk och en vägledning, men det står<br />
klart att det finns både regionala och lokala variationer som inte låter sig rymmas<br />
Hammarlund-Larsson 137:1987<br />
Muntligen Ringström 2009<br />
Rosberg 2009<br />
Erixon 1952:288f<br />
Bratt & Källman 1988:44<br />
KMVprogram för Norrtälje 39:1987
inom denna kronologi . Enkelstugan räknas som en av de äldsta boendeformerna.<br />
Den var vanligen utformad med tre rum, en förstuga, en större stuga (kök) och<br />
ett mindre rum (kammare). Även parstugan har en lång tradition och var en<br />
vanlig boendeform på 1600 och 1700-talen. Parstugan utgår från enkelstugans<br />
plan, men har ytterligare en stuga. Sidokammarstugan som består av stuga och<br />
kammare med direktingång till stugan är känd sedan 1700-talet, men blev vanlig<br />
i början på 1800-talet. 10 Hus med sexdelad plan har varit i bruk sedan 1600-talet<br />
och är en mer exklusiv boendeform. 11<br />
Gårdens förvaring var vanligtvis uppdelad på flera byggnader. Fatburer, härbren<br />
och loftbodar är alla exempel på förråd som kunde innehålla husgeråd, kläder och<br />
matvaror. Förråden placerades inom synhåll för gården, men något avsides, för<br />
att undvika den direkta brandfaran vid manbyggnaden. Fatburen är känd sedan<br />
1600-talet och vanligen utförd med kvadratisk plan, i två eller tre våningar med<br />
pyramidtak. Som byggnadstyp förekommer fatburen främst i östra Sverige. 12<br />
Härbren kunde vara utformade på många olika sätt, vanligen med ett eller två rum.<br />
Stolpboden är en variant som var vanligt förekommande. Dess upphöjda underrede<br />
motverkade fukt- och skadedjursangrepp. Många stolpbodar har med tiden blivit<br />
nedflyttade till marknivå. 13 Gavelboden, med ingång på gaveln, är en vanlig variant<br />
med lång tradition. Loftboden med en övre våning är något senare. <strong>Uppland</strong>s<br />
äldsta är från slutet på 1400-talet och början på 1500-talet. 14 Även den fungerade<br />
vanligtvis som förråd, men kunde även inrymma sommarbostäder. Ängslador och<br />
andra byggnader som användes för höförvaring var vanligen av enklare karaktär,<br />
då det inte ställdes så höga krav på täthet i väggar och golv. Sockenmagasin, som<br />
var en gemensam förvaringsplats för byns invånare, finns belagda sedan tidigt<br />
1700-tal och var vanligen inrymda i stolpbodar centralt i byar eller nära kyrkan. 15<br />
Kornladan är en medeltida förlaga till parlogar och enkellogar. 16 Parlogen och<br />
den något mindre varianten trösklogen är vanligt förekommande på bondgårdar<br />
i spannmålsbygder. I områden med sämre jordbruksförutsättningar dominerar<br />
enkellogen. 17 Parlogen hade vanligen en ingång centralt på ena långsidan och en<br />
motstående parlucka. Mittdelen med logkista och tröskgolv var oftast träbelagt,<br />
undantaget i sydsverige där golvet istället bestod av packad lera. Under 1800-talet<br />
rationaliserades förvaringen av spannmål och nya byggnader utformades med<br />
tröskgolvet på andra våningen.<br />
Djurhållningen var en annan viktig del av gårdens försörjning. Fähusen var till en<br />
början ofta småskaliga och utformade med ett rum. Slitaget på husen var stort,<br />
särskilt avträdet satte spår. Fähusen hade därför ofta två lager golvbrädor. I mitten<br />
på 1800-talet kom stora ladugårdar att alltmer ta över småhusens funktioner. Under<br />
Andersson och Sjömar 2001<br />
Erixon 1947:286<br />
10 Erixon 1947:387<br />
11 Arnstberg 54:1976<br />
12 Erixon 1947:608<br />
13 Erixon 1947:577<br />
14 Sjömar1988:42<br />
15 KMV Norrtälje 43:1987; Arnstberg 1976:68ff<br />
16 Erixon 1947:87<br />
17 Arnstberg 1976:60<br />
10
samma tak inrymdes alltifrån stall till loge, fähus och vagnslider. Timmerstommen<br />
levde vidare i vissa delar som stall och fähus medan längorna i övrigt utformades<br />
med brädklädd stolpstomme. 18<br />
Utöver redan nämnda aktivitetshus förekommer en rad andra funktioner som<br />
inrymdes i olika bodar exempelvis smedja, linbastu, mjölkbod, brännvinsbod<br />
och iskällare.<br />
Daterande drag<br />
Den äldre timmerkonsten, med rötter i medeltiden,<br />
visar prov på en mångfald av tekniska varianter. Lokala<br />
skillnader är mer regel än undantag. Det medför<br />
svårigheter i bedömningen av timmerhusens utveckling.<br />
Runt, ovalt och fasetthugget timmer, sneda hak, hög och<br />
kraftig beta samt långa halsningar signalerar emellertid<br />
hög ålder. Byggnadstekniskt sker en förenkling av både<br />
teknik och utförande under 17-1800-talen. Utvecklingen<br />
kan se olika ut i olika områden men det finns en<br />
allmän tendens av rationalisering i timmerbyggandet.<br />
Timmerform och knutar uppvisar med tiden en större<br />
samstämmighet när det gäller hak, beta och bearbetning.<br />
Utvecklingen går generellt mot rektangulärt timmer med<br />
raka hak och rektangulära knutskallar. På vissa håll sker<br />
övergången redan på 1600-talet och på andra inte förrän<br />
in på 1800-talet. Från 1850 kom slutligen släta knuthörn<br />
att dominera timmerhusbyggandet. 19<br />
Fig 1. Dubbelkatt med sneda över- och underhak.<br />
Allemoraboden (15). Bild Lp 20110806.<br />
När det gäller att åldersbestämma en timmerbyggnad<br />
genom byggnadsteknik finns som redan antytts otaliga<br />
fallgropar. Regionala skillnader är en viktig aspekt.<br />
Olikheter i utförandet inom en timmerbyggnad hör<br />
också till vanligheten och kan bero på en hel rad olika<br />
saker. Timmer är ett material som lämpar sig väl för<br />
återanvändning, kraven på slutresultatet kan variera<br />
inom en byggnad och resultera i olika angreppssätt,<br />
tekniken varierar dessutom mellan timmermän 20 . Nedan<br />
följer en genomgång av generella tekniska särdrag som<br />
används vid datering av timmerbyggnader. Det kan dock<br />
inte nog understrykas att det finns otaliga undantag.<br />
Underrede<br />
(saknas ofta helt, då skadade underreden ofta avlägsnades<br />
utan att bli ersatta)<br />
- ridande stolpe (ur bruk på 1700-talet 21 )<br />
- intappad stolpe (känd fr 1650, vanlig på 1800-<br />
talet)<br />
18 Arnstberg 1976: 65f<br />
19 Arnstberg 1976:111<br />
20 Arnstberg 1976:93f<br />
21 Erixon 1947:577<br />
Fig 2. Trapetsformad syll är också ett tecken på<br />
hög ålder. Stora Säby 1:4 (1). Bild Lp 20110807.<br />
11
Timmerform<br />
- runt, ovalt och facetterat (facetterat timmer i <strong>Uppland</strong> fram till 1600, in<br />
på 1700-talet i södra Sverige) 22<br />
- rektangulärt (planbilat virke blir mer allmänt under 1600-talet) 23<br />
Knut<br />
- rännknut (äldsta kända knuten, förekommer in i nutid 24 )<br />
- dubbelkatt, över och underhak med mittbeta (belagd fr 1200-tal,<br />
försvinner omkring 1850. I <strong>Uppland</strong> finns denna knuttyp i<br />
Allemoraboden som är dendrodaterad till 1490-talet) 25 )<br />
- enkelkatt, över och underhak med beta på en sida(kallas av Erixon för<br />
Leksandsknut, alltmer vanlig under 1600-talets andra hälft)<br />
- dubbelhaksknut, över- och underhak utan beta (belagd fr senmedeltid,<br />
förk in i 1900-tal) 26<br />
- slätknut dominerar efter 1850<br />
Beta (ju större ju äldre)<br />
- bred och hög beta (finns ex på små betor redan från 1500-talet)<br />
- betan minskar i storlek under 1600-talet<br />
Halsning (ju längre ju äldre)<br />
- diskret under (fram till ca 1550)<br />
- kraftiga både under och över (både rännknut och dubbelkatt 1500-tal)<br />
- halsningen avtar i längd och mister sin dekorativa funktion under 1600-<br />
talet (finns dock kraftiga exempel i <strong>Uppland</strong> från 1600-talet)<br />
Hak<br />
- sneda hak (belagda under 15-1600-talen, avtar under 1700-talet)<br />
- raka hak (känt från 1500-talet och framåt, ökar under 1600-talet, men<br />
tillhör främst 17- 1800-talen) 27<br />
Golv<br />
- klovor lagda på syllstockar (synliga utv)<br />
- sågade brädgolv (intro på 1700-talet, bilade trägolv avtar gradvis fram<br />
till ca 1850) 28<br />
Allmänna företeelser av äldre karaktär<br />
- lägre dörrar, och kvadratiska, fyra till fem stockvarv<br />
- gåtstock med svärd<br />
- golvklovor synliga i exteriören<br />
- dekor<br />
22 Arnstberg 1976:228<br />
23 Arnstberg 1976:228<br />
24 Arnstberg 1976:96<br />
25 Arnstberg 1976:104ff<br />
26 Arnstberg 1976:123<br />
27 Arnstberg 1976:104f<br />
28 Arnstberg 1976:90<br />
12
Fig 3. Skiss av enkel- respektive dubbelkatt. Enkelkatten har sidoställd beta och<br />
Sammanfattning av undersökningen<br />
Dendrodatering<br />
Givna ekonomiska förutsättningar styrde antalet möjliga provtagningar. De<br />
fem objekt som nu blivit daterade är förhoppningsvis bara startskottet på en<br />
kronologi som är tänkt att kompletteras i framtiden. Det långsiktiga målet är att<br />
bygga på baskunskapen om timmerhusens utveckling i <strong>Uppland</strong>. Resultaten från<br />
provtagningar genomförda 2009 redovisas nedan. Där uppges även objekt som<br />
var dendrodaterade sedan tidigare. Tyvärr var en av dessa dateringar högst osäker<br />
och sannolikt missvisande.<br />
Daterade sedan tidigare<br />
Objekt 8. Kista 1:2 och 1:3 , brännvinsbod på Väddö hembygdsgård - 1788 resp<br />
1789. (Obs den daterade syllen är definitivt utbytt och därmed inte samtida med<br />
bodens väggar.<br />
Objekt 11. Sättra 1:5, matbod - har ej fått ta del av resultaten, men enligt ägaren<br />
1550-tal.<br />
Objekt 15. Allemora boden – har ej fått ta del av resultaten, men enligt ägaren<br />
1400-talets andra hälft.<br />
Daterade inom projektet<br />
Objekt 3. Häverö ka, loftbod - 1588-89.<br />
Objekt 5. Snåret, loftbod flyttad från Björndal i Riala till Riala hembygdsgård - 1811<br />
bottenvåning, 1825 loftvåning.<br />
Objekt 13. Ekeby 2:6, loftbod/visthusbod - 1773-74.<br />
Objekt 14. Hembygdsgården Erikskulle, Söderbykarls hembygdsförening, bod<br />
flyttad från Vik - 1592-93.<br />
Objekt 24. Fångbod från Kimsta, nu på Skånela hembygdsgård - 1760-61.<br />
Objekt som vore intressanta att datera<br />
Objekt 1. Stora Säby 1:4 – för att utreda om boden är samtida med huvudbyggnaden<br />
från 1600-talet.<br />
13
Objekt 9. Senneby 2:15 – intressant loftbod med synliga golvbrädor, enkelkatt,<br />
små rekt gluggar, gudsögon, dekorativ kantlist.<br />
Objekt 18. Vidbo Krogsta 2:1 – sammanhållen miljö, välbevarad enhetlig loftbod<br />
med synliga golvbrädor, små rekt gluggar med skjutbara luckor och gudsögon,<br />
se bild på framsidan.<br />
Objekt 30. Kårstaby 35 – enkelkatt, gudsöga, välbevarad helhet.<br />
Iakttagna särdrag för <strong>Uppland</strong><br />
Antalet daterade timmerbyggnader i <strong>Uppland</strong> är ännu knapphändigt, vilket<br />
fortfarande gör det svårt att se tendenser när det gäller teknik och ålder. Bland<br />
de inventerade objekten framgår dock att <strong>Uppland</strong> har en mångfald när det gäller<br />
varianter på stockformer. Den ovala formen finns runt om i <strong>Uppland</strong>, men har<br />
inte påträffats i någon större utsträckning i övriga landet. 29<br />
Raka hak finns belagda relativt tidigt i <strong>Uppland</strong>, exempel finns redan från 1500-talet.<br />
Långa halsningar som generellt är ett äldre drag finns i <strong>Uppland</strong>. Det förekommer<br />
dock även byggnader av hög ålder med korta halsningar, exempelvis Sprötslinge,<br />
i <strong>Uppland</strong>sdelen av Uppsala län. 30<br />
I <strong>Uppland</strong> finns ett förhållandevis stort antal byggnader med facetterat timmer.<br />
Beståndet utmärker sig något i jämförelse med övriga landet. Bruket av den<br />
facetterade timmerformen avtar i <strong>Uppland</strong> i och med införandet av planbilat<br />
timmer omkring 1600. I södra Sverige förekommer facetterat timmer betydligt<br />
längre, ända in på 1700-talet. 31<br />
Typiskt för <strong>Uppland</strong> är också de återkommande dekorativa inslagen. Dekoren kan<br />
återfinnas på exempelvis ändstockar, fasadtimmer och takfot. Kännetecknande<br />
för den östsvenska dekoren är böljande former som i Ekeby. Den östsvenska<br />
timmerdekoren har en rik variation både när det gäller former och teknik. 32<br />
Enligt Rolf Ringström uppvisar de uppländska timmerhusen många likheter med<br />
Norge. Förekomsten av ovalt och ovalfacetterat timmer är ett exempel. Rännknuten<br />
uppträder och försvinner vid ungefär samma tid i Norge och <strong>Uppland</strong>, sent 900-<br />
tal till omkring 1350. Den ålderdomliga knuttypen dubbelkatt med sneda hak<br />
uppträder i slutet på 1200-talet i både Norge och <strong>Uppland</strong>. 33 I <strong>Uppland</strong> påträffades<br />
en sådan knut vid en arkeologisk undersökning i Uppsala, vid Studentholmen. 34<br />
Slutsatser från resultaten<br />
Urvalet för datering var tänkt att försöka ringa in åldern för vissa daterande<br />
särdrag i <strong>Uppland</strong>.<br />
Sammantaget visar dateringarna att många särdrag som brukar bedömas som<br />
äldre än 1600 finns kvar i bruk senare, i flera fall in på 1700-talet.<br />
14<br />
29 Ringström muntligen 2010<br />
30 Rimgström muntligen 2010<br />
31 Arnstberg 1976:228<br />
32 Ringström, muntligen 2010<br />
33 Berg 1989<br />
34 Ringström muntligen 2010
En utgångspunkt har exempelvis varit att hus med<br />
golvtiljor, som är synliga ut i fasaden, bör vara äldre<br />
än 1600. Analysen av Skånela fångbod gav en datering<br />
omkring 1760, vilket visar att synliga golvtiljor är ett<br />
drag som lever kvar långt in på 1700-talet. Samma bod<br />
hade även små dörröppningar och små rektangulära<br />
gluggar, vilket är ytterligare tecken som brukar indikera<br />
en ålder före 1600.<br />
Dateringen av boden i Häverö till sent 1500-tal,<br />
bekräftade i stor utsträckning den datering som redan<br />
uppskattats utifrån okulär besiktning. Knuten i form<br />
av sned dubbelkatt, med mittbeta och sneda hak både<br />
uppe och nere, är en något sen variant på en ålderdomlig<br />
knuttyp. Timmerformen vittnade dock om att det<br />
sannolikt rörde sig om en övergångsfas. Stockarna<br />
har en svagt sexkantig form och är väl bearbetade<br />
med bandkniv, både i ytan och genom rundade mjuka<br />
övergångar i över- och underkant. Golvklovorna var<br />
även här synliga i fasaden och i ena väggen fanns en<br />
liten rektangulär glugg med skjutbar lucka.<br />
Erikskulle, en bod med facetterat timmer, var yngre<br />
än väntat och daterades till 1590-talet. Här var det<br />
timmertypen och gåtkonstruktionen som vittnade om<br />
hög ålder. Facetterat timmer anses generellt vara på väg<br />
att fasas ut till förmån för planbilat rektangulärt timmer<br />
i slutet på 1500-talet. Gåt och timmeranslutning var av<br />
skiftesverkstyp, timret löper in i gåten, vilket har tolkats<br />
vara en äldre variant. En förklaring till att denna lever<br />
kvar längre i <strong>Uppland</strong> kan vara det utbredda bruket<br />
av skiftesverk i regionen. Det facetterade timret hade<br />
bredare knutskallar än brukligt för denna timmerform,<br />
vilket skulle kunna var ett tecken på att det rör sig om<br />
en något senare variant.<br />
Fig 4. Rundtimmer med kraftig halsning nedtill och<br />
dubbelkatt med sneda över och underhak. Knuthörn<br />
på Sättra 1:5 (11). Bild Lp20110808.<br />
Parboden i Ekeby hade en ålderdomlig dekorativ takfot.<br />
I kombination med små dörröppningar, inslag av<br />
lutande betor och svagt trapetsformad syll indikerade<br />
den okulära besiktningen en högre ålder än den givna<br />
dendrokronologiska dateringen, som hamnade på<br />
1770-talet.<br />
Prioriterade objekt för upprustning<br />
Objekt 11. Sättra 1:5 – oerhört dåligt skick och en mycket<br />
intressant miljö och byggnad.<br />
Objekt 14. Hembygdsgården Erikskulle, unik bod med<br />
facetterat timmer i behov av reparation.<br />
Fig 5. Facetterat timmer med tydlig mittås. Knuthörn<br />
på Erikskulle (14). Bild Lp20110805. 15
Framtiden<br />
Inventeringen av <strong>Uppland</strong>s timmerhus är ett angeläget projekt som bör få en<br />
kontinuerlig fortsättning. För att kunna värna en ofta hotad byggnadskategori<br />
krävs mer kunskap om beståndet. Skyddet för dessa byggnader är i nuläget<br />
närmast obefintligt. Genom att bygga upp kunskapen om regionens timmerhus<br />
ökar möjligheten till att säkerställa ett bevarande på lång sikt. Det är ett arbete<br />
som bör prioriteras, eftersom de knuttimrade husen tillhör en byggnadstradition<br />
som har präglat landskapet sedan vikingatiden. 35 För att bringa större klarhet i<br />
den uppländska timmerhustraditionen krävs ett större antal dendrokronologiska<br />
dateringar, en mer heltäckande inventering samt en satsning på att hjälpa<br />
timmerhusägare att ta hand om sina klenoder. Ett sätt att få en överblick i<br />
landskapet vore exempelvis att uppmuntra hembygdsföreningar att inventera sina<br />
socknar. Något som tycks fungera med framgång i Hälsingland. Där har man även<br />
genomfört ett med statliga medel finansierat dateringsprojekt som omfattar ett<br />
30-tal timmerbyggnader. 36<br />
Referenser<br />
Andersson, G. & Sjömar, P. 2001. Bostad och Byggnadsteknik i<br />
timrade hus. <strong>Timmerhus</strong>kultur en tusenårig byggnadstradition. Leksand.<br />
Arnstberg, K-O. 1976. Datering av knuttimrade hus i Sverige. Nordiska<br />
museet. Stockholm.<br />
Berg, A. 1989. Norske tømmerhus frå mellomalderen. Oslo.<br />
Bratt, P. 1994. Mälaröarna – kulturhistoriska miljöer. Ekerö kommun.<br />
Gällivare.<br />
Bratt, P. & Källman, R. 1988. Kulturminnesvårdsprogram för Sigtuna<br />
kommun. Stockholm.<br />
Bratt, Carlsson och Eklund mfl. 1988. <strong>Uppland</strong>s Väsby – kulturhistoriska miljöer.<br />
Uddevalla.<br />
Bratt, P & Källman, R. 1985. Kulturminnesvårdsprogram för Danderyds<br />
kommun. Stockholm.<br />
Bratt, P. & Källman, R. 1983. Kulturminnesvårdsprogram för Sollentuna<br />
kommun. Stockholm.<br />
35 Rosberg 2009<br />
36 Hovanta 1999<br />
16
Dyhlén-Täckman, I. 1986. Kulturminnesvårdsprogram för Vallentuna<br />
kommun. Stockholm.<br />
Erixon, S. 1947. Svensk Byggnadskultur. Stockholm.<br />
Erixon, S, 1952. Byggnadskultur. Oslo.<br />
Hammarlund-Larsson, C. 1987. Nacka kommun – Kulturhistoriska miljöer.<br />
Stockholm.<br />
Henriksson, M. 2005. Uppsala <strong>läns</strong> äldsta timmerbyggnader.<br />
<strong>Uppland</strong>smuseet.<br />
Hovanta, E. 1999. Medeltida timmerhus i Hälsingland. Gammal Hälsingekultur.<br />
Helsinglands fornminnessällskap nr 3-4. Gävle.<br />
Malmlöf, M. 1988. Kulturmiljöer i Solna.<br />
Morger, K. 1987. Kulturminnesvårdsprogram för Norrtälje kommun. Del 1.<br />
Stockholm.<br />
Morger, K. 1990. Kulturminnesvårdsprogram för Norrtälje kommun. Del 2.<br />
Stockholm.<br />
Rosberg, K. 2009. Vikingatidens byggande i Mälardalen. Ramverk och<br />
knuttimring. AUN 38. Uppsala Universitet.<br />
Sundström, L. & Boogh, E. 2001. Byggnadsminnesdokumentation Stora<br />
Säby. <strong>Stockholms</strong> <strong>läns</strong> <strong>museum</strong>.<br />
Åhlenius, N. 1940. Uppländsk knuttimring. Uppländsk bygd.<br />
Arkivmaterial<br />
Bebyggelseinventeringar, <strong>Stockholms</strong> <strong>läns</strong> <strong>museum</strong>.<br />
Nordiska Museet.<br />
17
Bilaga<br />
Bilaga 1. Objektlista<br />
Nedan följer en förteckning av de byggnader som ingår i inventeringen,<br />
(objektnr)<br />
Botkyrka<br />
Botkyrka sn – Sturehov herrgård – Magasin (40)<br />
Ekerö<br />
Färentuna sn – Parloge på Färingsö hembygdsgård (34)<br />
Färentuna sn – Gavelbod på Färingsö hembygdsgård (35)<br />
Färentuna sn – Trippelbod på Färingsö hembygdsgård (36)<br />
Norrtälje<br />
Edsbro sn – Åsby 6:12 – Loftbod (2)<br />
Husby sjuhundra sn - Sättra 1:5 – Matbod (11)<br />
Husby sjuhundra sn – Torslunda 2:2 – Parbod (12)<br />
Häverö sn – Häverö kyrka – Tiondebod (3)<br />
Riala sn – Allemoraboden – Sädesbod (15)<br />
Riala sn – Dämsboda 1:4 – Härbre (4)<br />
Riala sn – Snåret Riala hembygdsförening – Loftstuga (5)<br />
Riala sn – Ekeby 2:1 – Bod(6)<br />
Söderbykarl sn – Ekeby 2:6 – Saltbod (13)<br />
Söderbykarl sn – Erikskulle, Sädesbod på Söderbykarls hembygdsf (14)<br />
Söderbykarl sn – Stabby 2:8 – Bod (7)<br />
Söderbykarl sn - Senneby 2:15 – Parbod (9)<br />
Söderbykarl sn – Stensta säteri – Fatabur (10)<br />
Väddö sn – Kista 1:2 och 1:3 – Brännvinsbod på Väddö hemb och fornmf<br />
(8)<br />
Salem<br />
Salem sn – Ängstugan ? – Parloge med mittdel ( 37)<br />
Salem sn – Nedre Söderby – Loftbod på Salem hemslöjdsförening(38)<br />
Salem sn – Ängslada (39)<br />
Sigtuna<br />
Haga sn – Haga kyrka – Tiondebod (25)<br />
Husby-Ärlinghundra sn– Spannmålsbod på Husby-Ärlinghundra hembygdsgård<br />
(20)<br />
Husby-Ärlinghundra sn – Älgesta 6:1 – Parloge (16)<br />
Norrsunda sn - på område för Arlanda golfklubb – Parbod (17)<br />
Norrsunda sn – Oppgården Åshusby – Bodlänga (23)<br />
Skånela sn – Fångbod på Skånela hembygdsgård (24)<br />
Vidbo sn- Krogsta 2:1 – Spannmålsbod ( 18)<br />
Vidbo sn – Örby 7:1 – Spannmålsbod (19)<br />
18
Sollentuna<br />
Sollentuna sn – Ytterbygård – Uthusbod (27)<br />
Bög sn – Bögs gård – Trippelbod (26)<br />
Stockholm<br />
Bromma sn – Stora Ängby slott (Stiftelsen hemvärnsgården Stora Ängby)<br />
– Fatabur (33)<br />
<strong>Uppland</strong>s Väsby<br />
Ed sn - Runby Övra 1:12-13 (Lövstavägen 10 194 42) – Parloge (31)<br />
Ed sn - Runby Övra 1:12-13 – Bod (32)<br />
Vallentuna<br />
Vallentuna sn – Kragstaby 5 (Oppgården) – Slöjdbod (28)<br />
Vallentuna sn – Kårstaby 35 – Matbod (30)<br />
Vallentuna sn – Gällsta 4:8 – Parbod (29)<br />
Österåker<br />
Österåker sn – Stora Säby 1:4 – Bodlänga av lofttyp (1) Byggnadsminne<br />
1978<br />
Uppsala län<br />
Invid gränsen till Haga sn, Sigtuna kn - Källbo ängar – Parloge (21)<br />
Invid gränsen till Haga sn, i Vassunda sn, Sigtuna kn – Örby 1:26 – Parbod<br />
(22)<br />
19
1<br />
Bilaga 2. Byggnadsinventering, objekt 1-40.<br />
Inventering av äldre timmerbyggnader i <strong>Uppland</strong>, <strong>Stockholms</strong> län 2007-2009<br />
Administrativa uppgifter:<br />
Datum: 2008-09-24<br />
Funktion: Bodlänga av lofttyp nuv: förråd?<br />
Inventerare: Cecilia Pantzar<br />
Ägare: Magnus och Gunnar Sjöström?<br />
Fastighet: Stora Säby 1:4 Flyttad: ?<br />
Socken/kommun: Österåker/Österåker Gårdsmiljö: Stora Säby herrgård<br />
Konstruktion:<br />
Antal stockar i långvägg<br />
/loft: 14<br />
Antal stockar i gavel: 24 Lägsta syllen i: B1-D1 Höjd långvägg/gavel:<br />
3,13x4,80 m<br />
Bottenbjälklag mellan: B1-D1<br />
Mellan/vindsbjälklag mellan: Nej<br />
Byggnadsdel Beskrivning (höjdxbredd)<br />
Grund: Punktvisa stenar<br />
Takkonstruktion<br />
(nuvarande):<br />
Åstak med enkupigt tegel på undertak av liggande brädor, dubbla gavelskivor av trä,<br />
utskjutande loft vars bärande tassar når ut i liv med takets ytterkant<br />
Takkonstruktion<br />
(äldre):<br />
Dörr:<br />
D1-4, lika, varv tre tröskel, öppningar A4-9, 140x100cm, enkeldörrar av fyra stående<br />
skavda brädor med handhuggen spont, smidda äldre beslag<br />
Dörr, gåtkonstruktion:<br />
D1-4, samtliga fyra öppningar har gåtar med svärd samt tapp uppe och nere, gåthöjd<br />
140 cm, 18x12 cm med spetsiga svärd, ca 4 cm långa, D5, Sekundär dubbelport, B<br />
2-12, 210x180cm<br />
Fönster: Tre g 4x 80 cm, mellan varv C9-10, öppnar sig inåt nästan osynliga exteriört, en öppning<br />
varv 8-9,5, 44x98 cm, utgår från en äldre mindre glugg, Sekundär öppning i D<br />
84x13cm<br />
Interiör: Avdelad med timmerväggar i fyra rum med ursprungliga ingångar i A, en sekundär på<br />
gavel B, golvklovor mellan A och C<br />
Längd/bredd: 17x5,5m Stighöjd: 2m/10varv ger 20 cm<br />
Timmerteknik:<br />
Knuttyp: Dubbelkatt, med över och underhak, knutskalle 16 cm bred<br />
Timmerform: Rektangulär, trapetsformad kraftig syll (43 hög, 28 bred nere och 14 cm uppe), zickzackskarvar<br />
mot C<br />
Bearbetning: Planbilat, skyrhuggning invändigt, plugghål i D7 troligtvis för byggnadsställning<br />
Såthöjd cm: 1-2 Halsning:<br />
längd:<br />
cm<br />
Knutskallens<br />
form:<br />
X<br />
Betans form: Svagt sneda sidor, 8-9 cm bred, 3-4 cm hög, ibland större<br />
Hakets form: Raka<br />
Dekor:<br />
Mjuk rundad övergång där mellanväggarnas yttre knutar möter det utkragande loftet<br />
Inskriptioner: Nej<br />
Kulturhi skydd Byggnadsminne 1978-05-09<br />
Övrigt: Miljö: Uppförd i mitten på 1600-talet, hb ombyggd på 1760-talet till nuvarande rokokostil. Två<br />
flyglar, en fd bagar- och bryggstuga och en loftbod. Herrgården bevarar egenarten hos gången tids byggnadsskick<br />
och är därtill synnerligen märkliga (Bm-förklaringen 1978). Planen är hämtad från byggnadsminnesdok<br />
(Sundström &Boogh 2001). Ytterväggar 10 varv, utkragande loftdel tre varv hög. Golvklovor<br />
synliga utvändigt i fasad A och C, Loftboden ingår som flygel i en gårdsmiljö med en motstående flygel<br />
inredd till bostad. Skydd: Byggnadsminne sedan 1978-05-09, bmdok från 2001-10-02, fönster i väst saknar<br />
numera båge.<br />
Datering:<br />
20
Bild 20110734<br />
Bild Lp 20110735<br />
21
2<br />
Inventering av äldre timmerbyggnader i <strong>Uppland</strong>, <strong>Stockholms</strong> län 2007-2009<br />
Administrativa uppgifter:<br />
Datum: 2008-09-17<br />
Funktion: urspr: Loftbod nuv: Utställning<br />
Inventerare: Cecilia Pantzar<br />
Ägare: Edsbro hembförening<br />
Fastighet: Åsby 6:12 Flyttad: Från Valla,gåva från Gusta Nilsson 1939<br />
Socken/kommun: Edsbro/Norrtälje Gårdsmiljö: Björksättragården, också ditflyttad 1948<br />
Konstruktion:<br />
Antal stockar i långvägg<br />
/loft: 1-9 / 9-11<br />
Antal stockar i gavel: 17 Lägsta syllen i: A & C Höjd långvägg/gavel:<br />
2,5/4m<br />
Bottenbjälklag mellan: B1-D1<br />
Mellan/vindsbjälklag mellan: A9-C9*<br />
Byggnadsdel Beskrivning (höjdxbredd)<br />
Grund: Stenar i hörn och mitt<br />
Takkonstruktion<br />
(nuvarande):<br />
Åstak med klena sidoåsar, rekt takås, nytt undertak av stående ramsågade brädor, enkupigt<br />
tegel, gavelskivor och nock av svartmålade brädor<br />
Takkonstruktion Mångåstak<br />
(äldre):<br />
Dörr:<br />
A Enkel, stående brädor (32,26,20,17cm), kraftig låskloss, öppn varv 3-6, 155x92cm<br />
Dörr, gåtkonstruktion:<br />
A gåtar utan svärd, men timmer med not på ena sidan och avsågat på andra sidan, tapp<br />
upp och ner<br />
Fönster: Nej<br />
Interiör: Öppet i nock. Golvklovor mellan A-C, mittdelen utbytta mot ramsågade plank. Inhak<br />
för äldre anslutningar antyder att flera varv är sekundärt placerade<br />
Längd/bredd: 5,3 / 3,65 m 2m=8,5 varv ger 23,5 cm<br />
Timmerteknik:<br />
Knuttyp: Dolda bakom knutlådor, sannolikt dubbelkatt, över- och underhak<br />
Timmerform: Rektangulär, en invändigt rund i C, sek behuggning inv på samtliga i A<br />
Bearbetning: Planbilat, ofta sekundärt behuggen invändigt - lite ruffig yta, skyrhuggning förek frekvent<br />
Såthöjd cm: 3-4 Halsning: Under tydlig 10-25 cm , över sekundär längd:<br />
cm<br />
Knutskallens<br />
form:<br />
Betans form: Svagt sned, 6 cm hög ca 9 cm bred<br />
Hakets form: Sneda<br />
Dekor:<br />
Inskriptioner: Romersk märkning på C och D1-10, D-röste märkt m streck<br />
Kulturhi skydd<br />
Övrigt: Vägg C-D är inkäldda med locklistpanel. Utkragning i A skjuter ut 62 cm. Flera varv är utbytta A8,<br />
B11, C9-10. * Invändigt syns spår efter två äldre lägen för mellanbjälklag: Ett mellan A8-C8, spår finns i A.<br />
Ett mellan B15-D15, i form av inhak i timret. Sekundärt eller ursprungligt?<br />
Datering:<br />
22
Bild Lp 20110736<br />
23
3<br />
Inventering av äldre timmerbyggnader i <strong>Uppland</strong>, <strong>Stockholms</strong> län 2007-2009<br />
Administrativa uppgifter:<br />
Datum: 2008-09-17<br />
Funktion: Tioendebod/likbodFörråd<br />
Inventerare: Cecilia Pantzar<br />
Ägare: Häverö<br />
Fastighet: Häverö kyrka Flyttad: ?<br />
Socken/kommun: Häverö/Norrtälje Gårdsmiljö: Kyrkogård/prästgård<br />
Konstruktion:<br />
Antal stockar i långvägg<br />
/loft: 9<br />
Antal stockar i gavel: 16 Lägsta syllen i: A1-C1 Höjd långvägg/gavel:<br />
2,65/ ca 4,2<br />
Bottenbjälklag mellan: A-C*<br />
Mellan/vindsbjälklag mellan: B9-D9<br />
Byggnadsdel Beskrivning (höjdxbredd)<br />
Grund: Kallmur av tuktad sten, större stenar i hörn<br />
Takkonstruktion<br />
(nuvarande):<br />
Åstak och sparrverk av rundtimmer, undertak av ligga breda okantade ramsågade brädor,<br />
björknäver, enkupigt tegel, gavelskivor av trä, hängrännor och stuprör<br />
Takkonstruktion<br />
(äldre):<br />
Dörr:<br />
A Enkel, st brädor m yttre ligg pärslspont, 165x85cm. C Enkel, st smala brädor,<br />
147x98cm, varv 3-7, kraftig låskloss, inv beslag för inåtg dörr, utv återanv låsbesl<br />
Dörr, gåtkonstruktion:<br />
A sekundära gåtar av brädor, öppning förstorad. C Gåtar med svärd (4 cm ), 16 resp<br />
19cm breda och x13 cm djupa,<br />
Fönster: A Glugg varv 6-7, 10x12cm<br />
Interiör: Golvklovor från A-C, på syll varv 1. Inhak 5,5 cm djupa, i A5 och A6.<br />
Längd/bredd: 5,35 / 4,85 m 2m=7 varv ger 28,5 cm<br />
Timmerteknik:<br />
Knuttyp: Inklädda med knutlådor, dubbelkatt, över- och underhak<br />
Timmerform: Rektangulär, men svagt sluttande interiört i D och A, rund såt<br />
Bearbetning: Bilat, därefter skavt även in i såten. Tydlig skavning på C, vid dörr<br />
Såthöjd cm: 1-3 Halsning: Över och under<br />
längd: 10- 13 cm<br />
cm<br />
Knutskallens<br />
form:<br />
Betans form: Sneda sidor, 10 cm bred och 9 cm hög, inhak 3 cm<br />
Hakets form: Sneda, 10 cm djupa, 15 cm höga<br />
Dekor:<br />
Nej<br />
Inskriptioner: Märkning med streck i hörn, A-5-9 mot D, C mot vägg D,<br />
Kulturhi skydd<br />
Övrigt: Loftstuga med utkragning och ursprunglig ingång på vägg C. Samtliga fasader inklädda med ramsågad<br />
lockpanel av varierad bredd. Utkragning skjuter ut 52 cm. *Bottenbjälklaget är av klassisk typ, belägen<br />
innanför fasaden på enskilda stenar. Alltså inte som på många andra ställen samma som nedre varvet i<br />
fasaden<br />
Datering: Dendrokronologisk analys inom projektet gav dateringen 1588-1589<br />
24
Bild Lp 20110737<br />
Bild Lp 20110739<br />
Bild Lp 20110738<br />
25
4<br />
Inventering av äldre timmerbyggnader i <strong>Uppland</strong>, <strong>Stockholms</strong> län 2007-2009<br />
Administrativa uppgifter:<br />
Datum: 2008-09-02<br />
Funktion: urspr: loftbod nuv: förråd/bostad<br />
Inventerare: Cecilia Pantzar<br />
Ägare: Per-Erik Persson 1990, tidigare Östanå Fidekomiss<br />
Fastighet: Dämsboda 1:4 Flyttad: Renoverad och inbyggd 1992<br />
Socken/kommun: Riala/Norrtälje<br />
Gårdsmiljö: Frälsegård, Mälby säteri<br />
Konstruktion:<br />
Antal stockar i långvägg Antal stockar i gavel: ? Lägsta syllen i: ? Höjd långvägg/gavel: ?<br />
/loft: ?<br />
Bottenbjälklag mellan: ? Mellan/vindsbjälklag mellan: ?<br />
Byggnadsdel Beskrivning (höjdxbredd)<br />
Grund: På berg och gjuten klack<br />
Takkonstruktion Åstak<br />
(nuvarande):<br />
Takkonstruktion<br />
(äldre):<br />
Dörr:<br />
D1 Sekundärt dörrblad, ursprunglig öppning, D2 6,5 varv högt. D2 Inåtgående dörr<br />
av fyra stående brädor inv, utåtgående ny dörr , dörrhål 135 x 90 cm , äldre lås<br />
Dörr, gåtkonstruktion:<br />
D1 saknar gåtar, men har timmer med inhak för gåtsvärd. D2 En gåt med svärd, 4<br />
cm långt, tapp upp och ner, anslutande timmer med inhak,<br />
Fönster: Nej<br />
Interiör: Centrerad mellanvägg A-C, del mot B är inredd till bostad, vägg D och C har sekundärt<br />
bearbetad timmeryta, utfört av förra hyresgästen som också tog upp glugg i D,<br />
Längd/bredd: 6,6 x 3,7 m Stighöjd: 9,5 varv på 2 m - 21 cm<br />
Timmerteknik:<br />
Knuttyp: Över- och underhak med beta, svårläst, enbart synlig inifrån<br />
Timmerform: Rektangulär<br />
Bearbetning: Planbilat, spår av skyrhuggning på mellanvägg mot D<br />
Såthöjd cm: 2,5- Halsning: Ibland, i bostadens garderob<br />
längd:<br />
3<br />
Knutskallens<br />
form:<br />
Betans form: Svårläst, endast synlig inifrån<br />
Hakets form: Svagt sneda till raka<br />
Dekor:<br />
Nej<br />
Inskriptioner: Flyymärken på mellanvägg mot vägg D<br />
Kulturhi skydd Loftbod omnämnd i kmv-program, s197 - ingår i utpekad närmiljö, värdefull enl PBL<br />
3:12.<br />
Övrigt: Loftbod med svalgång i övervåning. Troligen ett härbre. Intressant djurhus bakom huset, riktning<br />
A-B.<br />
Datering:<br />
26
Bild Lp 20110740<br />
27
5<br />
Inventering av äldre timmerbyggnader i <strong>Uppland</strong>, <strong>Stockholms</strong> län 2007-2009<br />
Administrativa uppgifter:<br />
Datum: 2008-09-02<br />
Funktion: urspr: loftstuga nuv: <strong>museum</strong>/förråd<br />
Inventerare: Cecilia Pantzar<br />
Ägare: Riala hembygdsförening<br />
Fastighet: Snåret Flyttad: Ja, Björndal Riala på 1940-talet (HF bildades 1934)<br />
Socken/kommun: Riala/Norrtälje<br />
Gårdsmiljö: tidigare på 1700-talsgård<br />
Konstruktion:<br />
Antal stockar i långvägg<br />
/loft: 17<br />
Antal stockar i gavel: 20 Lägsta syllen i: B och D Höjd långvägg/gavel:<br />
3,6/5,2<br />
Bottenbjälklag mellan: B1-D1<br />
Mellan/vindsbjälklag mellan: A9-C9<br />
Byggnadsdel Beskrivning (höjdxbredd)<br />
Grund: Flyttad – kallmurad sten<br />
Takkonstruktion<br />
(nuvarande):<br />
Enkupigt tegel, på läkt och papp, på äldre täckning av stående brädor lagda med lock,<br />
åstak. Svarta vindskivor och fotränna av trä,<br />
Takkonstruktion Se ovan<br />
(äldre):<br />
Dörr:<br />
D1: Ursprunglig öppning varv A2-6, nu A2-8, 1,45 x 0,9 m, stående brädor klädda<br />
utv med liggande panel. Öv : Öppning 1,4x0,9m, 7 varv,<br />
Dörr, gåtkonstruktion:<br />
D1. Gåt saknas men anslutande timmer är avfasat för anslutning in i gåt, urspr 5 varv<br />
hög. Öv: Gåt med svärd på en sida, ev andra gåt dold bakom foder.<br />
Fönster: F1 o F2 Sek, en luft, utåtg enkel m 9 rutor, 62x65cm. F3 Urspr öppn, en luft, enkel<br />
m 4 rutor, C 5-7, 33x35 cm, avsmaln smyg, F4 Rekt glugg i uk av F2, 15x22 cm. *<br />
Loftfönster, se övrigt<br />
Interiör: Bakugn utmed vägg B, förskjuten mot C. Välbevarade timmerytor, nytt golv i bv och<br />
äldre i öv, ev husbock i hörn BC.<br />
Längd/bredd: 4,60x 4,58m Stighöjd: 2m är 9,5 varv<br />
Timmerteknik:<br />
Knuttyp: Enkelkatt, över- och underhak<br />
Timmerform: Rektangulär<br />
Bearbetning: Planbilat, spår efter skyrhuggning<br />
Såthöjd cm: Halsning: I bv 40-50 cm, på loft 10-15 cm längd:<br />
Knutskallens<br />
form:<br />
X<br />
Betans form: Rak enkelbeta, 7 cm hög och 8 cm bred,<br />
Hakets form: Raka, 12 cm höga<br />
Dekor:<br />
Nej<br />
Inskriptioner: Ritade flyttmärken från 1940-talet?<br />
Kulturhi skydd Loftbod omnämnd i kmv-program, s197, ingår i utpekad närmiljö, värdefull miljö enl<br />
PBL 3:12.<br />
Övrigt: I vägg C7 - ett kvadratiskt ej genomgående inhak. Huggna drag, 2 cm djupa. * Loft: F5, B och F6,<br />
D, 3 v höga, en luft, utåtg enkel m blyspröjs, 4 rutor.<br />
Datering: Dendrokronologisk analys inom projektet gav dateringen 1811 för bottenvåningen och 1825<br />
för loftdelen.<br />
28
Bild Lp 20110741<br />
Bild Lp 20110742<br />
29
6<br />
Inventering av äldre timmerbyggnader i <strong>Uppland</strong>, <strong>Stockholms</strong> län 2007-2009<br />
Administrativa uppgifter:<br />
Datum: 2008-09-02<br />
Funktion: urspr: Bod m källare nuv: Förråd<br />
Inventerare: Cecilia Pantzar<br />
Ägare: Siv Yttergård, sedan tidigt 1970-tal<br />
Fastighet: Ekeby 2:1<br />
Flyttad: Ev<br />
Socken/kommun: Riala /Norrtälje Gårdsmiljö: Fråga Stina Larsson 26 30 28<br />
Konstruktion:<br />
Antal stockar i långvägg<br />
/loft: 8<br />
Antal stockar i gavel: 15 Lägsta syllen i: A och C Höjd långvägg/gavel:<br />
1,54/2,54m<br />
Bottenbjälklag mellan: B1-D1<br />
Mellan/vindsbjälklag mellan:<br />
Byggnadsdel Beskrivning (höjdxbredd)<br />
Grund: Ej synlig<br />
Takkonstruktion<br />
(nuvarande):<br />
Rostig skivplåt, jämna tvärfalsar, enstaka hål och lösa tvärfalsar, näver på undertak av<br />
40 cm breda ramsågade stående plank<br />
Takkonstruktion<br />
(äldre):<br />
Dörr:<br />
D1 Tre stående brädor (33,32,31 x142 cm), skavda inv, något koniska, dymlade med<br />
två tvärslår. Källardörr i C: Stående spont, (21,25,27 cm), 1800-talsbeslag<br />
Dörr, gåtkonstruktion:<br />
D1: Öppning 6 varv hög, A3-A8, 1,34x0,93m, gåtar med tapp upp och ner, inga svärd,<br />
14x14cm<br />
Fönster: G1 varv C5, igenspikad. G2 i D5, 18x42 cm<br />
Interiör: Golvbrädor 35-38 cm breda, från A-C<br />
Längd/bredd: 2,8 x 3,5 m Stighöjd: 2m är 10 varv - 20 cm<br />
Timmerteknik:<br />
Knuttyp: Enkelkatt, över- och underhak<br />
Timmerform: Rektangulär<br />
Bearbetning: Planbilat, spår efter skyrhuggning inv, exteriör väderbiten, särskilt C och syll i B, skalle i<br />
varv 8 avslutas med avfasning för avrinning<br />
Såthöjd cm: 3-4 Halsning: Svårt att se, int fylld med föremål<br />
längd<br />
cm<br />
Knutskallens<br />
form:<br />
X<br />
Betans form: Rak, enkelbeta, 10,5 cm bred ca 4-5 cm hög<br />
Hakets form: Raka<br />
Dekor:<br />
Nej<br />
Inskriptioner: Flyttmärkning med korta och långa streck. Korta int på A1-9 och långa på röste, långa<br />
på D int,<br />
Kulturhi skydd Byn är omnämnd i kmv-program s197, utpekad som närmiljö, värdefull miljö enl PBL<br />
3:12.<br />
Övrigt: Miljö: Ekeby är Riala sn enda by, 3 gårdar eller fler, typisk för en by i övergångsbygd anpassad till<br />
topografin (Kmv-program 1990:197). Entresidan A är påbyggd med ett skjul, Hörn AD saknar knut och<br />
gåten ansluter vägg D med stötfog.<br />
Datering:<br />
30
Bild Lp 20110743<br />
Bild Lp 20110744<br />
Planritning redovisar den timmerbyggda<br />
delen av huset<br />
31
7<br />
Inventering av äldre timmerbyggnader i <strong>Uppland</strong>, <strong>Stockholms</strong> län 2007-2009<br />
Administrativa uppgifter:<br />
Datum: 2007-<br />
Funktion: urspr: Loge? nuv: Förråd<br />
Inventerare: Cecilia Pantzar<br />
Ägare: Tony Jansson<br />
Fastighet: Stabby 2:8<br />
Flyttad: Nej<br />
Socken/kommun: Söderbykarl/Norrtälje Gårdsmiljö: Boningshus och ladugård omby 1921<br />
Konstruktion:<br />
Antal stockar i långvägg<br />
/loft: 14<br />
Antal stockar i gavel: 23 Lägsta syllen i: A och C Höjd långvägg/gavel:<br />
2,8/4,40m<br />
Bottenbjälklag mellan: B1-D1<br />
Mellan/vindsbjälklag mellan: A9-C10<br />
Byggnadsdel Beskrivning (höjdxbredd)<br />
Grund: Hörnstenar<br />
Takkonstruktion<br />
(nuvarande):<br />
Trapetsorrugerad svart plåt på stickspån, glest liggande ramsågade brädor, åstak av<br />
rundtimmer<br />
Takkonstruktion<br />
(äldre):<br />
Dörr:<br />
Pardörr, svart, liggande panel på stående ramsågade brädor (14 cm breda), 8 varv<br />
hög- A2-A9, 184x170cm<br />
Dörr, gåtkonstruktion:<br />
Spår i tröskel A1 efter inhak för gåt nere, l 16, br 5 och djup 6 cm<br />
Fönster: F1 och F2, en luft, enkelbåge, sex rutor, vita, 3 varv - A5-8, 92x55cm. Loftlucka i B,<br />
gåtar m svärd, 6 varv, 95x99 cm. F3 igensatt öppn i C 107x81 cm, glugg i D - gavel<br />
21x22cm<br />
Interiör: Timrad mellanvägg, rekt sek förstorad öppning, golvbrädor av klovar, max 32 cm<br />
breda, loftgolv delvis nytt<br />
Längd/bredd: 7,05 x 4,86 m Stighöjd: 2m är 9,5 varv ger 21 cm<br />
Timmerteknik:<br />
Knuttyp: Dubbelkatt, - över och underhak<br />
Timmerform: Rektangulär, några rundade invändigt, trapetsformad syll<br />
Bearbetning: Planbilat, lite ojämnt invändigt, spår efter skyrhuggning<br />
Såthöjd cm: 3-5 Halsning: Ibland inv 10-15 cm<br />
längd:<br />
cm<br />
Knutskallens<br />
form:<br />
X<br />
Betans form: Dubbel svagt sned, 5 cm hög, 9 cm bred<br />
Hakets form: Sneda<br />
Dekor:<br />
Nej<br />
Inskriptioner: Flyttmärken streck, på mellanvägg mot A<br />
Kulturhi skydd Ingår i Bebinv 1968<br />
Övrigt: Vägg C har återkommande borrhål, både 4 cm och 2 cm i diameter. Ovala ej genomgående<br />
borrhål i B. I vägg C finns en tappad skarv varv 2-4 samt en lagning med stående timmer nära hörn CB.<br />
Samma hörn har påtagliga rötskador. Vägg D är dold då den ansluter mot en nyare byggnad.<br />
Datering:<br />
32
Bild Lp 20110745<br />
Bild Lp 20110746<br />
33
8<br />
Inventering av äldre timmerbyggnader i <strong>Uppland</strong>, <strong>Stockholms</strong> län 2007-2009<br />
Administrativa uppgifter:<br />
Datum: 2007-<br />
Funktion: urspr: Brännvinsbod nuv: Museum<br />
Inventerare: Cecilia Pantzar Ägare: Väddö hemb o fornminnesf sedan 1947<br />
Fastighet: Kista 1:2 o 1:3<br />
Flyttad: Nej<br />
Socken/kommun: Väddö/Norrtälje Gårdsmiljö: Ett hemman i bruk tom 1947<br />
Konstruktion:<br />
Antal stockar i långvägg<br />
/loft: 9<br />
Antal stockar i gavel: 15 Lägsta syllen i: Höjd långvägg/gavel:<br />
1,84/2,84m<br />
Bottenbjälklag mellan: A1-C1<br />
Mellan/vindsbjälklag mellan: A12-C12<br />
Byggnadsdel Beskrivning (höjdxbredd)<br />
Grund: Hörnstenar<br />
Takkonstruktion Enkup tegel, åstak av rundtimmer, stående lockpanel, hängskivor trä<br />
(nuvarande):<br />
Takkonstruktion<br />
(äldre):<br />
Dörr:<br />
Skavda stående brädor (33,29,27 cm x 134 cm h), öppning 6 varv hög, A3-8, 124x83<br />
cm, A2-tröskel<br />
Dörr, gåtkonstruktion:<br />
Lösgåt på båda sidor<br />
Fönster: En luft enkel, två rutor, 32x58 cm i C<br />
Interiör: Golvbrädor av klovor, 25-32 cm breda, 6 cm höga<br />
Längd/bredd: 2,72 x 2,39 m Stighöjd:9 varv är 184 cm<br />
Timmerteknik:<br />
Knuttyp: Enkelkatt, över- och underhak, knutlådor över AD och BD<br />
Timmerform: Rektangulär<br />
Bearbetning: Planbilat, lite ojämn yta<br />
Såthöjd cm: 3-6 Halsning: Under<br />
längd: 8 cm<br />
cm<br />
Knutskallens<br />
form:<br />
X<br />
Betans form: Enkelbeta, rak, 10 cm bred, 2,5 cm hög<br />
Hakets form: Raka, 4,5 – 6 cm höga<br />
Dekor:<br />
Nej<br />
Inskriptioner: Ritad märkning,<br />
Kulturhi skydd Omnämnd som exempel på månghussystemet i kmv-program del 1, 1986:39.<br />
Övrigt: Borrhål, 3 cm i diameter. Gårdsmiljö med ett äldre boningshus från 1700-talet som flyttades inom<br />
gården i samband med att man byggde ett nytt 1850. Utgjorde ursprungligen två gårdar, blev en gård ca<br />
1850, donerades till hembygdsföreningen när den sista i släkten gick bort 1947. I gårdsmiljön ingår förutom<br />
de två boningshusen, en äldre visthusbod, ett bränneri/källare, ett stall, en 1800-tals lada i sten och<br />
timmer.<br />
Datering: En dendrokronologisk analys utfördes av föreningen på brännvinsboden och stallet. Prov togs<br />
från bodens syll som gav dateringen 1799, en datering som tyvärr är missvisande då det tydligt framgår att<br />
syllträna där proven togs är sekundära, syll A och C.<br />
34
Bild Lp 20110747<br />
Bild Lp 20110748<br />
35
9<br />
Inventering av äldre timmerbyggnader i <strong>Uppland</strong>, <strong>Stockholms</strong> län 2007-2009<br />
Administrativa uppgifter:<br />
Datum: 2008-09-11<br />
Funktion: urspr: Parbod nuv:<br />
Inventerare: Cecilia Pantzar Ägare: Tea Alshammar sedan 1987<br />
Fastighet: Senneby 2:15<br />
Flyttad: Nej<br />
Socken/kommun: Söderbykarl/Norrtälje Gårdsmiljö: Lada, bostad från 1920 ersatt 2008<br />
Konstruktion:<br />
Antal stockar i långvägg<br />
/loft: 16<br />
Antal stockar i gavel: 23 Lägsta syllen i: A&C Höjd långvägg/gavel:<br />
3,0/4,1<br />
Bottenbjälklag mellan: B1-D1<br />
Mellan/vindsbjälklag mellan: Nej<br />
Byggnadsdel Beskrivning (höjdxbredd)<br />
Grund: Syll mestadels under mark, stora sättningar<br />
Takkonstruktion<br />
(nuvarande):<br />
Enkup tegel, på näver, på obarkade klovor, stak, ryggåsen borta, sidoåsar synliga i<br />
gavel D18-19<br />
Takkonstruktion<br />
(äldre):<br />
Dörr:<br />
D1-öppning 125x85 cm, A4 -A9, varv 3 är tröskel, liggande panel med profilerad<br />
kant. D2- öppning 120x83cm, A4 -A9, stående ramsågade brädor (32,29,25cm),<br />
Dörr, gåtkonstruktion:<br />
Samtliga gåtar stumma mot timmer, men tappar upp och ner, D1 gåt 10x14cm, D2<br />
gåt 11x14 cm<br />
Fönster: Lucka i B6-8, 36x42cm, infasad karm exteriört med stl 46x53cm, överdel av glugg i<br />
D18, glugg av gudsöga i D8-9,<br />
Interiör: Mellanvägg, loft i ena delen mot B, golvbrädor, delvis skadade på grund av syllskador<br />
Längd/bredd: 6,92 x 3,82 m Stighöjd: 7 varv är 1,35 m<br />
Timmerteknik:<br />
Knuttyp: Enkelkatt, med över-och underhak, skalle 13-14 cm bred<br />
Timmerform: Rektangulärt timmer och trapetsformad syll (28 cm hög, 16 bred nere och 13 uppe)<br />
Bearbetning: Planbilat med vågiga spår<br />
Såthöjd cm: 2-4 Halsning: Ja<br />
längd<br />
cm<br />
Knutskallens<br />
form:<br />
X<br />
Betans form: Enkel m raka sidor<br />
Hakets form: Raka, ca 7 höga<br />
Dekor: Kantprofilering på den utkragande delens underkant i A, samt droppnäsa i hörn B9-<br />
10, mittknut i A<br />
Inskriptioner: Flyttmärken av streck inv<br />
Kulturhi skydd<br />
Övrigt: Byggnaden är mycket förfallen, syll saknas på grund av röta utmed stora delar av A, delar av B<br />
och hela C. Golvbrädor var tidigare synliga i fasad A och syns ännu delvis i C.<br />
Datering:<br />
36
Bild Lp 20110749<br />
Bild Lp 20110750<br />
Bild Lp 20110751<br />
37
10<br />
Inventering av äldre timmerbyggnader i <strong>Uppland</strong>, <strong>Stockholms</strong> län 2007-2009<br />
Administrativa uppgifter:<br />
Datum: 2008-09-24 Funktion: urspr: Fatabur nuv: -<br />
Inventerare: Cecilia Pantzar<br />
Ägare: Berit och Magnus Söderström<br />
Fastighet: Stensta säteri<br />
Flyttad:<br />
Socken/kommun: Söderbykarl / Norrtälje Gårdsmiljö: Stensta säteri, hb uppförd 1720-talet<br />
Konstruktion:<br />
Antal stockar i långvägg Antal stockar i gavel: 14 Lägsta syllen i: B &D Höjd långvägg/gavel: 3,25/3,25<br />
/loft: 14<br />
Bottenbjälklag mellan: A-C*<br />
Mellan/vindsbjälklag mellan: A11-C11<br />
Byggnadsdel Beskrivning (höjdxbredd)<br />
Grund: Direkt på berg i fasad A, övriga sidor på högt fogat murverk med tuktade stenar, öppning i<br />
muren på B som leder in i källare med glugg i D. Murbredd 125 cm, höjd ca 186 cm<br />
Takkonstruktion<br />
(nuvarande):<br />
Valmat korrugerat plåttak, äldre täckning av stickspån på undertak av liggande brädor. Bilat<br />
sparrverk med dubbla hanband<br />
Takkonstruktion<br />
(äldre):<br />
I mellanväggens översta varv finns återkommande inhak med 205 cm mellanrum, 16 cm<br />
djupa, 8 x 4 cm<br />
Dörr:<br />
D1, pardörr med liggande faspanel, tjärad, öppn A2-9,5, sekundärt förstorad. D2, enkel av<br />
stående brädor invändigt skavda, 38, 37,5, 29 cm breda (utsidan ej tillgänglig), öppn B3-8<br />
Dörr, gåtkonstruktion:<br />
D1, sekundärt förstorad, gåtar saknas, karm av brädor. D2, gåtar med tapp upp och ner, svärd<br />
in i timmer, timmernot skarpt vinklad, gåthöjd 144 cm,<br />
Fönster: G med skjutlucka i D, varv 8-9, 23x36cm, glugg i källare D 54x 81 cm<br />
Interiör: Interiören avdelad centralt med mellanvägg från B-D, 12 varv hög, endast delen mot A<br />
tillgänglig, sågade golvbrädor, inhak för sädesfack i A, B, mellanvägg och D, varv 2-7. Öppen<br />
vind<br />
Längd/bredd: 8x8,07m, källare 6,94x6,66m Stighöjd: 2m är 9 varv ger ca 22cm<br />
Timmerteknik:<br />
Knuttyp: Enkelkatt ? Över- och underhak<br />
Timmerform: Rektangulär<br />
Bearbetning: Planbilat, välhugget, små korta huggspår<br />
Såthöjd cm: 2-7 Halsning: under<br />
längd: 11 cm<br />
cm<br />
Knutskallens<br />
form:<br />
Betans form:<br />
Hakets form:<br />
Dekor:<br />
Inskriptioner:<br />
Kulturhi skydd<br />
38<br />
Endast synlig inifrån, tycks vara sned, 2,5 cm hög, 14 cm bred, ev enkel<br />
Svagt sneda, ca 10 cm höga<br />
Omnämnd i kmv-program s 136, värdefull miljö enl PBL 3:12, byminne överväges. Ingår i<br />
bebinv<br />
Övrigt: I KMV-programmet beskrivs Stensta säteri som ett representativt ex på en sätesgård med belägg ner<br />
i medeltid. Fataburen framhålles särskilt bland ekonomibuggnaderna, eftersom den utgör en bland få i länet (<br />
1990:136). Magnus Söderström är den sjätte generationen på gården. Bottenbjälklaget är beläget innanför varv<br />
1, på samma nivå som varv 1, golvbjälklaget löper ovan bottenbjälklaget mellan B och D, når ej ut i fasaderna.<br />
Liten tillbyggnad på B med pulpettak, slät stående brädpanel, dörr i B leder dit. Fasaderna i övrigt inklädda med<br />
locklistpanel, återkommande rötskador nedtill, särskilt allvarliga utmed fasad B,<br />
Datering:
Bild Lp 20110752<br />
Bild Lp 20110753<br />
39
11<br />
Inventering av äldre timmerbyggnader i <strong>Uppland</strong>, <strong>Stockholms</strong> län 2007-2009<br />
Administrativa uppgifter:<br />
Datum: 2007-11-01<br />
Funktion: urspr: matbod nuv: ej i bruk<br />
Inventerare: Cecilia Pantzar<br />
Ägare: Bo Pettersson<br />
Fastighet: Sättra 1:5<br />
Flyttad: Nej<br />
Socken/kommun: Husbysjuhundra / Norrtälje<br />
Gårdsmiljö: Rusthållareboställe med soldattorp<br />
Konstruktion:<br />
Antal stockar i långvägg<br />
/ loft: 16<br />
Antal stockar i gavel: 17 Lägsta syllen i: A och C Höjd långvägg/gavel:<br />
3,05/3<br />
Bottenbjälklag, utgår från vägg och stockvarv: B1-<br />
D1<br />
Mellan/vindsbjälklag, utgår från vägg och stockvarv:<br />
A11-C11<br />
Byggnadsdel Beskrivning (höjdxbredd)<br />
Grund: Stenar<br />
Takkonstruktion Korrugerad stålplåt på moderna reglar<br />
(nuvarande):<br />
Takkonstruktion Inget kvar<br />
(äldre):<br />
Dörr: h x br Inhak i karm 118 cm brett, A3-8,5, golv på varv 1, dörrblad av stående brädor, 135 x<br />
108 cm<br />
Dörr, gåtkonstruktion:<br />
Gåtar borta, dörrhål utvidgat i bredd, bevarade tapphål i överkarm - ovala 11 cm<br />
breda och 4,5 cm djupa, borrade, 73 cm mellan tapphålen<br />
Fönster: Glugg i A 15-16, med inhak runt om, glugg i B17-18<br />
Interiör: Loftgolv av klovor upp till 5x50 cm. Inhak för sädeshållare i A och C<br />
Längd/bredd: 4,8 x 4,10 m Stighöjd: 19 cm<br />
Timmerteknik:<br />
Knuttyp: Dubbelkatt, sneda över och underhak<br />
Timmerform: Rundtimmer, rekt från varv 11 -12, trapetsformad mäktig syll, 35 - 40 cm höga,<br />
Bearbetning: Skavt<br />
Såthöjd cm: Halsning cm: Ja, mjuk övergång längd: 30-45<br />
Knutskallens<br />
form:<br />
X<br />
X<br />
Nedre del<br />
Betans form: Sned, bred beta med rak överdel, 5-7 cm hög och 10-11 cm bred<br />
Hakets form: Sneda hak, både över och under, svagt skålad bakdel<br />
Dekor:<br />
Nej<br />
Inskriptioner: Nej<br />
Kulturhi skydd Ingår i Beb inv. 1968<br />
Övrigt: Rusthållarboställe, flyttat från Länna på 1830-talet. För mer info se Bebyggelseinventering för<br />
Husby Sjunhundra sn, SLM arkiv. Golvtiljor ut i fasad på A1-C1, 25-30 cm. Eventuellt påbyggd från varv<br />
10. Sättningar i grunden, stenar delvis under jord, röta i nedre varv, särskilt vägg B<br />
Datering: Dendrokronologisk datering utförd som visar 1500-tal, enligt ägaren. Har ej fått tillgång till<br />
analysen.<br />
40
Bild Lp 20110756<br />
Bild Lp 20110754<br />
Bild Lp 20110755<br />
41
12<br />
Inventering av äldre timmerbyggnader i <strong>Uppland</strong>, <strong>Stockholms</strong> län 2007-2009<br />
Administrativa uppgifter:<br />
Datum: 2007-11-01<br />
Funktion: urspr: parbod, sädestork nuv: förråd<br />
Inventerare: Cecilia Pantzar<br />
Ägare: Tommy Trädgårdh<br />
Fastighet: Torslunda 2:2, Östergården Flyttad: Nej<br />
Socken/kommun: Husbysjuhundra/Norrtälje<br />
Gårdsmiljö: Götisk gårdstyp, nu för fåruppfödning<br />
Konstruktion:<br />
Antal stockar i långvägg<br />
/loft: 11/6<br />
Antal stockar i gavel: 23 Lägsta syllen i: A och C Höjd långvägg/gavel:<br />
3/6m<br />
Bottenbjälklag mellan: B1-D1<br />
Mellan/vindsbjälklag mellan: A11-C11<br />
Byggnadsdel Beskrivning (höjdxbredd)<br />
Grund: Hörnstenar, kallmur utmed A<br />
Takkonstruktion<br />
(nuvarande):<br />
Tegeltak på modernt undertak av liggande brädor och reglar, sparrar. Rund råyggåsbjälke,<br />
och sidobjälke, dvs åstak<br />
Takkonstruktion Urtag upptill på vägg A och C, övre varvet, 15 cm brett<br />
(äldre):<br />
Dörr:<br />
D1, A3-9, 161 x97 cm, sekundär lös tröskel. D2, A3-10, 145x105 cm, karm med<br />
inhak interiört, varv 1 saknas under denna dörr, anslut vägg har påtaglig sättning<br />
Dörr, gåtkonstruktion:<br />
D1, Gåt med tapp upp cch ner, inhak för tappat timmer, ej tapp i anslutande timmer,<br />
Mellangåt ej inhak. D2, Gåt med tapp upp och ner, V-format inhak, anslutande<br />
V-format timmer<br />
Fönster: Glugg i rundtimmer, varv C4-5, 20x 18 cm<br />
Interiör: Stengolv mot D, tid värmekälla för sädestork på loft. Golvklovor, loft m grova okantade<br />
brädor, Inhak för inredning i vägg A varv 1-5, vägg B varv 3-5, vägg C varv 9,<br />
vägg D, varv 2,4,6<br />
Längd/bredd: 8,35 x 6 m 2m = 10 varv i gavel ger stighöjd 20<br />
cm<br />
Timmerteknik:<br />
Knuttyp: Dubbelkatt, över och underhak<br />
Timmerform: Rektangulärt planbilat, rundtimmer, rundtimmer med ena sidan rekt bilad, trapetssyll<br />
i hörn på vägg B<br />
Bearbetning: Planbilat, både böljande spår efter bila och mer randiga spår, skavning?<br />
Såthöjd cm: Halsning: På rundtimmer, B int, någon urspr, flera sek. längd: 40 cm<br />
Knutskallens<br />
form:<br />
X<br />
Betans form: Hörn AB - rak 6x7cm, hörn CD & DA - sned 3-4 x 8cm<br />
Hakets form: Hörn AB - rakt, hörn CD & DA - sneda<br />
Dekor:<br />
Nej<br />
Inskriptioner: Nej<br />
Kulturhi skydd By och gård omnämnda i kmv-progr, s94+97. Ingår i Bebinv, bod m utkragad svale,<br />
fotodok 1968<br />
Övrigt: Miljö: I kmv-program ”Östergårds bebyggelse utgör exempel på den götiska gården.”(Kmv-program<br />
1990:98) Omflyttade delar. Flera varv vända, då väderbiten sida är vänd interiört. Inhak och gluggar<br />
ur plats.<br />
Datering:<br />
42
Bild Lp 20110757<br />
Bild Lp 20110758<br />
43
13<br />
Inventering av äldre timmerbyggnader i <strong>Uppland</strong>, <strong>Stockholms</strong> län 2007-2009<br />
Administrativa uppgifter:<br />
Datum: 2007-10-27<br />
Funktion: urspr: visthusbod/saltbod nuv: förråd<br />
Inventerare: Cecilia Pantzar<br />
Ägare: Roland Eklund<br />
Fastighet: Ekeby 2:6<br />
Flyttad: Nej<br />
Socken/kommun: Söderby karl / Norrtälje Gårdsmiljö: Boningshus och ladugård<br />
Konstruktion:<br />
Antal stockar i långvägg<br />
/loft: 10<br />
Antal stockar i gavel: 18 Lägsta syllen i: B och D Höjd långvägg/gavel:<br />
1,99/3,43m<br />
Bottenbjälklag mellan: A1-C1<br />
Mellan/vindsbjälklag mellan: Nej<br />
Byggnadsdel Beskrivning (höjdxbredd)<br />
Grund: Kallmur av tuktad sten<br />
Takkonstruktion<br />
(nuvarande):<br />
Sadeltak, tegelbelagt, undertak av stickspån på liggande okantade brädor, taklag med<br />
sparrar utan ryggås<br />
Takkonstruktion<br />
(äldre):<br />
Dörr:<br />
Två likformiga dörrar, A3-7, D1, 116x75 cm, D2, 116x76 cm, stående brädor, skavd<br />
yta, fogade med träplugg, 1600-talsbeslag<br />
Dörr, gåtkonstruktion:<br />
Gåtar med svärd, 5 cm, rakt inhak i timmer, avfasad karmkant exteriört, tapp upp och<br />
ner<br />
Fönster: Nej<br />
Interiör: Mellanvägg, loft mot B, öppet i nock mot D<br />
Längd/bredd: 5,11 x 2,68 m Stighöjd: 20,6 cm<br />
Timmerteknik:<br />
Knuttyp: Dubbelkatt, över-och underhak, Mittknut, A1-B1 svagt lutande skalle, skalle ca 12 cm<br />
breda<br />
Timmerform: Rektangulär, trapetsformad syll<br />
Bearbetning: Planbilad yta, böljande spår<br />
Såthöjd cm: 0-2 Halsning: Under, både inne och ute, ibland korta längd: 2-3 alt 7-8<br />
cm<br />
Knutskallens<br />
form:<br />
X<br />
Betans form:<br />
Hakets form:<br />
Dekor:<br />
Savagt lutande beta<br />
Raka<br />
Utkragande takfot på A, med avfasad rundflikig kant, krönskallar avfasade på AB10<br />
och AD10<br />
Litet kors på hörn AD, 3,5x3,5 cm<br />
Inskriptioner:<br />
Kulturhi skydd Ingår i Bebinv, 1968<br />
Övrigt: Rötskador nedtill på gavel B.<br />
Datering: Dendrokronologisk analys inom projektet gav dateringen 1773-1774<br />
44
Bild Lp 20110759<br />
Bild Lp 20110760<br />
45
14<br />
Inventering av äldre timmerbyggnader i <strong>Uppland</strong>, <strong>Stockholms</strong> län 2007-2009<br />
Administrativa uppgifter:<br />
Datum: 2007-10-27 Funktion: urspr: sädesbod nuv: -<br />
Inventerare: Cecilia Pantzar<br />
Ägare: Hembygdsföreningen Söderbykarls fornmf.<br />
Fastighet: Erickskulle<br />
Flyttad: 1920-tal från Vik<br />
Socken/kommun: Söderbykarl/Norrtälje Gårdsmiljö: Hemman I Vik<br />
Konstruktion:<br />
Antal stockar i långvägg<br />
/loft: 10<br />
Antal stockar i gavel: 14 Lägsta syllen i: B och D Höjd långvägg/gavel:<br />
2,55/3,3 m<br />
Bottenbjälklag mellan: B1-D1<br />
Mellan/vindsbjälklag mellan: B9-D9<br />
Byggnadsdel Beskrivning (höjdxbredd)<br />
Grund: Hörnstenar<br />
Takkonstruktion Åstak belagt med brädor, lockpanel<br />
(nuvarande):<br />
Takkonstruktion ?<br />
(äldre):<br />
Dörr: Stående ramsågade brädor, tröskel varv 2, öppning varv 3 tom 6, inhak i 7<br />
Dörr, gåtkonstruktion:<br />
Avfasad kant mot dörrhål, gåtar med not, timmer med svärd<br />
Fönster: F1, igensatt öppning i B5-7. F2, sekundärt fönster D6-8, en luft, fyra rutor<br />
Interiör: Fasetterat timmer inv, sädeshak i A3-4<br />
Längd/bredd: 3,85 x 2,65m Stighöjd: 27 cm<br />
Timmerteknik:<br />
Knuttyp: Dubbelkatt, över- och underhak<br />
Timmerform: Fasetterat med mittås, vanligen skarp, en med rundad ås<br />
Bearbetning: Bilad yta<br />
Såthöjd cm: Nej Halsning: Ibland inv, hörn AB längd: 5 cm<br />
Knutskallens<br />
form:<br />
X<br />
Betans form:<br />
Hakets form:<br />
Dekor:<br />
Lutande<br />
Sneda sidor, rak botten<br />
Tanddekor i A8, utkragande flikig, som draperad, kant, avfasade krönskallar på AB<br />
och AD<br />
Märkning i A3, B7, B5, enbart streck<br />
Inskriptioner:<br />
Kulturhi skydd:<br />
Övrigt:<br />
Datering: Dendrokronologisk analys inom projektet gav dateringen 1592-1593<br />
46
Bild Lp 20110761<br />
Bild Lp 20110763 Bild Lp 20110762<br />
47
15<br />
Inventering av äldre timmerbyggnader i <strong>Uppland</strong>, <strong>Stockholms</strong> län 2007-2009<br />
Administrativa uppgifter:<br />
Datum: 2007-10-27<br />
Funktion: urspr: loftbod ev för säd nuv: loftbod<br />
Inventerare: Cecilia Pantzar<br />
Ägare: Torbjörn Vik<br />
Fastighet: Allemoraboden<br />
Flyttad: Ja, från Allemora på 1950-talet<br />
Socken/kommun: Riala/Norrtälje<br />
Gårdsmiljö: Kolla Sigurd Erixon<br />
Konstruktion:<br />
Antal stockar i långvägg<br />
/loft: 10<br />
Antal stockar i gavel: 20 Lägsta syllen i: A och C Höjd långvägg/gavel:<br />
2,04/4,05 m<br />
Bottenbjälklag mellan: A1-C1<br />
Mellan/vindsbjälklag mellan: B9-D9<br />
Byggnadsdel Beskrivning (höjdxbredd)<br />
Grund: Kallmurad sten<br />
Takkonstruktion<br />
(nuvarande):<br />
Åstak belagt med tjärpapp på horisontellt lagd, okantad, ramsågad brädpanel, ryggås<br />
halsad, övriga runda<br />
Takkonstruktion<br />
(äldre):<br />
Dörr:<br />
Vikdörr, av stående brädor, 1,15 m bred<br />
Dörr, gåtkonstruktion:<br />
Gåtar med tapp upp och ner, sekundärt breddad öppning, Timmer avfasat mot dörr,<br />
10-12 cm<br />
Fönster: F, rekt, liggande, en luft, enkel, sex rutor, g i D14-15 med skjutdörr<br />
Interiör: Inhak efter sädesbås utv B, C<br />
Längd/bredd: 4,65 x 3,33m Stighöjd: 20,1 cm<br />
Timmerteknik:<br />
Knuttyp: Dubbelkatt, över-och underhak<br />
Timmerform: Rund<br />
Bearbetning: Skavt, all ytved borthuggen<br />
Såthöjd cm: Nej Halsning: Under och ut i skalle längd: 34-40 cm<br />
Knutskallens<br />
form:<br />
X<br />
Betans form: Beta med sneda sidor, rak överdel<br />
Hakets form: Sneda hak, med rak och ibland rundad konvex botten<br />
Dekor: Dekorativ bearbetning som utmärker sig i varv 7-8<br />
Inskriptioner: Märkning, romerska siffror, tre ställen inv A, brännmärke vid dörr inv A, ev skyddsmärkning<br />
Kulturhi skydd:<br />
Övrigt: Vid flytt 1950 roterades timret, exteriört väderbitet timmer hamnade på insidan istället. Två nedre<br />
syllvarven utbytta i A. Datering sannolikt 1450-1500.<br />
Datering:<br />
48
Bild Lp 20110764<br />
Bild Lp 20110765<br />
49
16<br />
Inventering av äldre timmerbyggnader i <strong>Uppland</strong>, <strong>Stockholms</strong> län 2007-2009<br />
Administrativa uppgifter:<br />
Datum: 2008-09-18<br />
Funktion: urspr: bodlänga nuv: garage/förråd<br />
Inventerare: Cecilia Pantzar<br />
Ägare: Ove Karlsson sedan tidigt 2000-tal<br />
Fastighet: Älgesta Norrgården Flyttad: ?<br />
Socken/kommun: Husby Ärlinghundra/Sigtuna<br />
Gårdsmiljö: Älgesta<br />
Konstruktion:<br />
Antal stockar i långvägg<br />
/loft: 15*<br />
Antal stockar i gavel: 31 Lägsta syllen i: A&C Höjd långvägg/gavel:<br />
3,17/3,45m<br />
Bottenbjälklag mellan: ?<br />
Mellan/vindsbjälklag mellan: Nej<br />
Byggnadsdel Beskrivning (höjdxbredd)<br />
Grund: Sten tidigare, nu lecablcok<br />
Takkonstruktion<br />
(nuvarande):<br />
Mångåstak belagt med rundläkt och halm, nu övertäckt med råspont och tvåkupigt<br />
tegel<br />
Takkonstruktion Se ovan<br />
(äldre):<br />
Dörr: Enbart nya efter 2000<br />
Dörr, gåtkonstruktion:<br />
Avlägsnade efter 2000<br />
Fönster: Öppningar dok inte pga byggnadens skick<br />
Interiör: Äldre brädgolv i del 2, golvklovor mellan A och C<br />
Längd/bredd: 37 / 7m Stighöjd: 2m = 9 varv ger 22 cm<br />
Timmerteknik:<br />
Knuttyp: Dubbelhak, över- och underhak, knutskalle 14 cm bred<br />
Timmerform: Rektangulär<br />
Bearbetning: Planbilat, spår efter skyrhuggning invändigt<br />
Såthöjd cm: 2-5 Halsning: Nej<br />
längd:<br />
cm<br />
Knutskallens<br />
form:<br />
X<br />
Betans form: Nej<br />
Hakets form: Raka, 14 cm djupa, 3-6 cm höga<br />
Dekor:<br />
Nej<br />
Inskriptioner: Nej<br />
Kulturhi skydd By och gård omnämnda i kmv-program s108f.. Ingår i Bebinv. 1967<br />
Övrigt: Miljö: Älgesta har sin karaktär av radby i behåll. Byn bestod före storskiftet 1773 av fyra gårdar<br />
formerade som en radby. Vid lagaskifte 1892-94 flyttades mellangården ut medan söder och norrgården<br />
blev kvar på bytomten. Byn har trots utflyttningen en välbev karaktär från tiden före laga skifte. Norrgården<br />
består av två sammanslagna gårdar (Kmv-program 1988:108f). Kraftigt ombyggd sedan Rolf Ringström<br />
var där 2003. Ny grund av lecablock, nedre stockvarvet togs bort genomgående, nytt tegeltak och<br />
undertak av råspont, flera dörröppningar förstorade, dörrar utbytta. * Inklusive borttagen syll. Golvklvor<br />
var synliga runt om på både A och C före ombyggnad, låg på varv 1 som också var både byggnadens syll<br />
och bottenbjälklag.<br />
Datering:<br />
50
Bild Lp 20110766<br />
51
17<br />
Inventering av äldre timmerbyggnader i <strong>Uppland</strong>, <strong>Stockholms</strong> län 2007-2009<br />
Administrativa uppgifter:<br />
Datum: 2008-09-18<br />
Funktion: urspr: parbod nuv: förråd<br />
Inventerare: Cecilia Pantzar Ägare: Arlanda Golf /Per Karlsson 0709519922<br />
Fastighet: Flyttad: ?<br />
Socken/kommun: Norrsunda/Sigtuna Gårdsmiljö: Norslunda<br />
Konstruktion:<br />
Antal stockar i långvägg<br />
/loft: 15<br />
Antal stockar i gavel: 23 Lägsta syllen i: A&C Höjd långvägg/gavel:<br />
2,97/4,35m<br />
Bottenbjälklag mellan: B1-C1<br />
Mellan/vindsbjälklag mellan: A10-C10*<br />
Byggnadsdel Beskrivning (höjdxbredd)<br />
Grund: Stenar i hörn och mitt<br />
Takkonstruktion<br />
(nuvarande):<br />
Mångåstak med obarkade brädor nedtill och rundläkt upptill, nya tvåkupiga tegel pannor<br />
direkt på den öppna läkten<br />
Takkonstruktion<br />
(äldre):<br />
Dörr:<br />
D1 Sekundärt förstorad, dubbel, svart av stående slät panel, modern. D2 Enkel svart<br />
stående slät panel, öppn varv 3-8, 158x92cm<br />
Dörr, gåtkonstruktion:<br />
D2 gåtar har svärd med rak avslutning (4,5 cm), gåt h 158 cm samt 14x13 cm, tapp<br />
upp och ner<br />
Fönster: D 18-19, rekt glugg, sned smyg<br />
Interiör: Interiören avdelad med mellanvägg från A-C, golvklovor i del mot D på varv 1<br />
Längd/bredd: 7,60 x 4,85m Stighöjd: 2m=10varv ger 20cm<br />
Timmerteknik:<br />
Knuttyp: Dubbelhak, över-och underhak, enstaka enkel med enbart överhak nedtill i hörn CD.<br />
Knutskalle 12 cm bred<br />
Timmerform: Rektangulär<br />
Bearbetning: Planbilat<br />
Såthöjd cm: 2-3 Halsning: Nej<br />
längd:<br />
cm<br />
Knutskallens<br />
form:<br />
X<br />
Betans form: Nej<br />
Hakets form: Raka, ibland svagt sneda<br />
Dekor:<br />
Nej<br />
Inskriptioner: Märkning med strecki hörn på vägg A och D<br />
Kulturhi skydd<br />
Övrigt: Golvklovor synliga utvändigt i fasad A och C i den ena delen mot D. Många borrhål utvändigt i<br />
vägg D. *Mellanbjälklagen löper inte på samma håll i de båda rummen men på samma nivå ovan varv 10. I<br />
delen mot B löper det från B till mellanvägg. I delen mot D löper det mellan A och C. Vägg C i del mot B<br />
har en skarv mellan varv 3-11.<br />
Datering:<br />
52
Bild Lp 20110767<br />
Bild Lp 20110768<br />
53
18<br />
Inventering av äldre timmerbyggnader i <strong>Uppland</strong>, <strong>Stockholms</strong> län 2007-2009<br />
Administrativa uppgifter:<br />
Datum: 2008-09-23<br />
Funktion: urspr: spannmålsbod nuv: förråd<br />
Inventerare: Cecilia Pantzar Ägare: Yngwe & Annica Karlsson sedan 1982<br />
Fastighet: Vidbo Krogsta 2:1 Flyttad: Inget gjort sedan 1919<br />
Socken/kommun: Vidbo /Sigtuna<br />
Gårdsmiljö: Krogsta Lillgården 195 94 Märsta<br />
Konstruktion:<br />
Antal stockar i långvägg<br />
/loft: 8/6<br />
Antal stockar i gavel: 23 Lägsta syllen i: A&C Höjd m långvägg/gavel:<br />
3,25/4,95<br />
Bottenbjälklag mellan: B1-D1<br />
Mellan/vindsbjälklag mellan: B10-D10<br />
Byggnadsdel Beskrivning (höjdxbredd)<br />
Grund: Sten, kallmur<br />
Takkonstruktion<br />
(nuvarande):<br />
Åstak m rundtimmer ut i gavlar, knektar på långsidor. Belagt m enkup tegel, på stående<br />
panel, på björknäver på stående okantade grovt bilade brädor, tätade m kalkbruk<br />
nedtill<br />
Takkonstruktion Inhak i övre varvets överkant, A-C, hak m svagt spetsig botten, på 109 cm mellanrum<br />
(äldre):<br />
Dörr:<br />
D1 enkel m stående skavda brädor (30,30,30,19 cm), öppn m urspr mått 129x101cm,<br />
D2 enkel m skavda stående brädor (31,24,27,18cm), öppn m urspr mått 128x100<br />
Dörr, gåtkonstruktion:<br />
D1 gåth 129 cm br 13, med svärd (4&6,5 cm), tapp upp och ner, tröskel varv 2. D2<br />
gåt 128cm br 15, med svärd (4cm), tapp upp och ner<br />
Fönster: Två rekt g i A i loftdel 9x49cm, rekt g i C13-14, ca 10x50cm, faskant o skjutbar lucka<br />
inv, fönster i B en luft, 4 glas, 63x60cm. 2 gudsögon i C8-9, 16x18cm, rekt glugg i D<br />
röste<br />
Interiör: Mellanvägg A-C, vindstrappa i rummet mot B, enhetlig vind, Golvklovor<br />
Längd/bredd: 8,5 x 4,78 m Stighöjd: 21 cm<br />
Timmerteknik:<br />
Knuttyp: Dubbelkatt, över- och underhak, dolda bakom knutlådor<br />
Timmerform: Rektangulär, svagt trapetsformad mittsyll, mellanvägg i A<br />
Bearbetning: Planbilat<br />
Såthöjd cm: 2-4 Halsning: Utvändigt på skalle<br />
längd:<br />
cm<br />
Knutskallens<br />
form:<br />
X<br />
Betans form: Rak, 4,5 hög och 12-13 cm bred, inhak 1-1,5 cm<br />
Hakets form: Raka, 13-14 cm djupa<br />
Dekor:<br />
Krönstock m droppkant<br />
Inskriptioner: Märkning med streck invändigt<br />
Kulturhi skydd By och lillgården omnämnda i kmv-program s 166f.<br />
Övrigt: Miljö: Lillgårdens manbyggnad är ålderdomlig, ev ursprungligen en enkelstuga (Kmv-program<br />
1988:166). Loftboden ligger i vinkel. Locklistpanel på fasad D. Loftdel kragar ut 48 cm på A. Golvklovor<br />
synliga utvändigt i fasad A och C. Borrhål i A varv 3 och 6. Mjukt rundad avlustning övergången mellan<br />
fasadknutar och utkragning i A.<br />
Datering:<br />
54
Bild Lp 20110769<br />
Bild Lp 20110770<br />
55
19<br />
Inventering av äldre timmerbyggnader i <strong>Uppland</strong>, <strong>Stockholms</strong> län 2007-2009<br />
Administrativa uppgifter:<br />
Datum: 2008-09-23<br />
Funktion:urspr: spmålsbod nuv: förråd<br />
Inventerare: Cecilia Pantzar<br />
Ägare: Ingrid Bolinder<br />
Fastighet: Örby 7:1<br />
Flyttad: vet ej<br />
Socken/kommun: Vidbo/Sigtuna Gårdsmiljö: Örby 1:1, avstyckad 1997<br />
Konstruktion:<br />
Antal stockar i långvägg<br />
/loft: 17<br />
Antal stockar i gavel: 23 Lägsta syllen i: A&C* Höjd långvägg/gavel:<br />
3,1 /<br />
Bottenbjälklag mellan: ?<br />
Mellan/vindsbjälklag mellan: A12-C12**<br />
Byggnadsdel Beskrivning (höjdxbredd)<br />
Grund: Sten mot C, betong mot AD, B dold bakom byggnad<br />
Takkonstruktion<br />
(nuvarande):<br />
Åstak, rundtimmer ut i fasad D, enkupigt tegel på breda ramsågade lock, gavelskivor,<br />
svart trä, hängränna utmed A<br />
Takkonstruktion Centralt placerat urtag i varv D17 för sparre<br />
(äldre):<br />
Dörr:<br />
A Enkel, blå stående spontade brädor, enkla beslag. 174x110cm, troligtvis förstorad,<br />
synlig såt i överkarm<br />
Dörr, gåtkonstruktion:<br />
A Gåtar tapp upp och ner, stumt möte mot timmer i sidled, br 13 cm<br />
Fönster: D rekt glugg 14x27cm, avfasad kant inåt. B glugg 19x22 cm<br />
Interiör: Loftgolv av klovor, sek bilad yta neråt, Trappa till loft invändigt i hörn AD. Inhak för<br />
tex sädesfack i A och C, från golv och 7 varv höga ca 1,25m<br />
Längd/bredd: 4,36 / 3.04 m Stighöjd: 2m=12 varv ger ca 17 cm<br />
Timmerteknik:<br />
Knuttyp: Dubbelhak, över- och underhak<br />
Timmerform: Rektangulär<br />
Bearbetning: Planbilat. Lite grovt hugget, spår efter skyrhuggning<br />
Såthöjd cm: 1-2 Halsning: Nej<br />
längd:<br />
cm<br />
Knutskallens<br />
form:<br />
Betans form: Nej<br />
Hakets form: Raka<br />
Dekor:<br />
Nej<br />
Inskriptioner: Märkning med streck<br />
Kulturhi skydd<br />
Övrigt: *Syll i A ersatt av gjutning. ** Golvtiljor vilar på A12-C12, synliga utvändigt i A och C. Gavel B<br />
påbyggd med mindre skjul, överdel av röste dolt bakom locklistpanel. Fjällpanel nedtill på fasad D. Rötskador<br />
i timmer på fasad C, mer väderbitet nedan loftgolv på 12. Loftdel kragar ut 58 cm. Flera borrhål i<br />
A och C.<br />
Datering:<br />
56
Bild Lp 20110771<br />
Bild Lp 20110772<br />
57
20<br />
Inventering av äldre timmerbyggnader i <strong>Uppland</strong>, <strong>Stockholms</strong> län 2007-2009<br />
Administrativa uppgifter:<br />
Datum: 2008-09-22<br />
Funktion: urspr: spmålsbod nuv: <strong>museum</strong><br />
Inventerare: Cecilia Pantzar<br />
Ägare: Husby Ärlinghundra hembf<br />
Fastighet: Husby Ärlinghundra hembf Flyttad: Från Tomta<br />
Socken/kommun: Husby Ärlinghundra/Sigtuna<br />
Gårdsmiljö: Sammanplockad<br />
Konstruktion:<br />
Antal stockar i långvägg<br />
/loft: 15<br />
Antal stockar i gavel: 21 Lägsta syllen i: A och C Höjd långvägg/gavel:<br />
2,92/4,15m<br />
Bottenbjälklag mellan: B1-D1<br />
Mellan/vindsbjälklag mellan: B10-D10<br />
Byggnadsdel Beskrivning (höjdxbredd)<br />
Grund: Sten i hörn<br />
Takkonstruktion<br />
(nuvarande):<br />
Åstak med skavt rundtimmer, liggande smal okantad panel, stickspån, enkupigt tegel,<br />
utskjutande tassar<br />
Takkonstruktion Igensatta hak för mellanbjälklag i C9, två per byggnadsdel<br />
(äldre):<br />
Dörr:<br />
D1 Enkel, svart, stående brädor, rejäl låskloss, enkla beslag, tröskel varv 2, öppn varv<br />
3-9, 150x 113cm. D2 Enkel, svart, stående brädor, tröskel varv 2, öppn varv 3-9,<br />
144x 88cm.<br />
Dörr, gåtkonstruktion:<br />
D1 Gåtar saknar svärd, troligen borthuggna - inhak finns i timmer på en sida, tapp<br />
upp och ner, 10x15cm. D2 Stumma gåtar, anslutande timmer sekundärt avsågat,<br />
10x15 cm<br />
Fönster: D glugg, varv 3-4 uppifrån med utåtg lucka, 24x39 cm<br />
Interiör: Mellanvägg centralt mellan A o C, Trappa och vindsöppning i mellanvägg m spår efter<br />
gåtar, tapphål o tröskel varv 11. Spår av röd färg på lofttimmer vägg A. Golvklovor i<br />
bv<br />
Längd/bredd: 6,48 / 3,15 m Stighöjd: ca 19,5 cm<br />
Timmerteknik:<br />
Knuttyp: Dubbelhak, över- och underhak. Knutlådor överallt utom mellanknut i A.<br />
Timmerform: Rektangulär<br />
Bearbetning: Planbilat, spår efter skyrhuggning<br />
Såthöjd cm: 2-3 Halsning: Nej<br />
längd:<br />
cm<br />
Knutskallens<br />
form:<br />
X<br />
Betans form: Nej<br />
Hakets form: Raka 15 cm djupa, 4-7 cm höga<br />
Dekor:<br />
Nej<br />
Inskriptioner: Romersk märkning i rum mot D, vägg A, C och D.<br />
Kulturhi skydd<br />
Övrigt: Golvklovor synliga i fasad A och C. Varv C1-C2 utbytta. Loft kragar ut 54 cm. Knutlådor svartmålade.<br />
Väderbitet timmer med inslag av röta på samtliga sidor utom A - mer skyddad av loftdelen.<br />
Datering:<br />
58
Bild Lp 20110773<br />
Bild Lp 20110774<br />
59
21<br />
Inventering av äldre timmerbyggnader i <strong>Uppland</strong>, <strong>Stockholms</strong> län 2007-2009<br />
Administrativa uppgifter:<br />
Datum: 2008-09-22<br />
Funktion: urspr: parloge nuv: övergiven<br />
Inventerare: Cecilia Pantzar Ägare: Gunilla Norlin 018-346015<br />
Fastighet: ? Flyttad: ?<br />
Socken/kommun: Haga /Sigtuna Uppsala län Gårdsmiljö: Källbo ängar<br />
Konstruktion:<br />
Antal stockar i långvägg<br />
/loft: 11<br />
Antal stockar i gavel: 24* Lägsta syllen i: A&C Höjd långvägg/gavel:<br />
2,05/?<br />
Bottenbjälklag mellan: B1-D1<br />
Mellan/vindsbjälklag mellan: Nej<br />
Byggnadsdel Beskrivning (höjdxbredd)<br />
Grund: På stenar, punktvis<br />
Takkonstruktion Saknas<br />
(nuvarande):<br />
Takkonstruktion ?<br />
(äldre):<br />
Dörr:<br />
Saknas<br />
Dörr, gåtkonstruktion:<br />
Saknas<br />
Fönster: C mittdel varv 8-12, 130 cm bred. D åtminstone varv 6-8, 97 cm bred<br />
Interiör: Två mellanväggar som ger en tredelad plan<br />
Längd/bredd: 15,5 x4,93 m Stighöjd: 2m = 11 varv ger 18 cm<br />
Timmerteknik:<br />
Knuttyp: Dubbelhak, över- och underhak<br />
Timmerform: Rektangulär<br />
Bearbetning: Planbilat, skyrhuggning syns, syll halvad i C<br />
Såthöjd cm: 3-4 Halsning: Nej<br />
längd:<br />
cm<br />
Knutskallens<br />
form:<br />
X<br />
Betans form: Nej<br />
Hakets form: Raka<br />
Dekor:<br />
Nej<br />
Inskriptioner:<br />
Kulturhi skydd<br />
Övrigt: Byggnaden är i mycket dåligt skick. Taket är borta och stora delar av väggarna är raserade. *Varav<br />
två varv är nedfallna. Spår efter rödfärgning utvändigt. Borrhål. I byggnadens närhet finns flera husgrunder<br />
som antyder att den har ingått i en gårdsmiljö med flera byggnader.<br />
Datering:<br />
60
Bild Lp 20110775<br />
61
22<br />
Inventering av äldre timmerbyggnader i <strong>Uppland</strong>, <strong>Stockholms</strong> län 2007-2009<br />
Administrativa uppgifter:<br />
Datum: 2008-09-22<br />
Funktion: urspr: parbod nuv: förråd<br />
Inventerare: Cecilia Pantzar<br />
Ägare: Morgan Zetterberg<br />
Fastighet: Örby 1:26 Flyttad: ?<br />
Socken/kommun: Vassunda/Sigtuna (Upps Gårdsmiljö: Ny-Örby,avstyckad fr Örby (Lillörby äldre)<br />
län)<br />
Konstruktion:<br />
Antal stockar i långvägg<br />
/loft: 17<br />
Antal stockar i gavel: 24 Lägsta syllen i: A&C Höjd långvägg/gavel:<br />
3,19/4,62m<br />
Bottenbjälklag mellan: B1-D1<br />
Mellan/vindsbjälklag mellan: A11-C11<br />
Byggnadsdel Beskrivning (höjdxbredd)<br />
Grund: Stenar i hörn och mitt<br />
Takkonstruktion<br />
(nuvarande):<br />
Åstak, rekt bilat timmer, panel av stående okantade ramsågade brädor, lumppapp,<br />
tvåkupigt tegel<br />
Takkonstruktion Urtag i övre varvet för vertikalt ansluten läkt<br />
(äldre):<br />
Dörr:<br />
D1 Förstorad öppn m enkel dörr av stående omålade smala brädor. D2 Enkel, svart<br />
av 4 stående spontade brädor, öppn 144x99cm, varv 2 -halva 9, fina beslag m rutig<br />
dekor,<br />
Dörr, gåtkonstruktion:<br />
D1 Saknar gåtar, öppning förstorad. D2 Gåt 13 x 11cm, saknar svärd, men not i anslutande<br />
väggtimmer, tapp upp och ner<br />
Fönster: F1 ny karm, varv 7-9, 53x98cm, 2 loftgluggar i A m lucka, varv 13- 15, 32x48cm.<br />
Glugg bv C, lucka, varv 14-15, 34x36cm, rekt loftglugg i C (som i A), loftglugg i D,<br />
56x54cm=3 v<br />
Interiör: Avdelad centralt med mellanvägg. Golvklovor löper mellan A-C. Inhak för inredning<br />
på vägg B och anslutande C, loft som nås via trappa invid vägg D,<br />
Längd/bredd: 6,55/4,32 m Stighöjd: 19 cm<br />
Timmerteknik:<br />
Knuttyp: Dubbelkatt, över- och underhak<br />
Timmerform: Rektangulär<br />
Bearbetning: Planbilat<br />
Såthöjd cm: 2,5 Halsning: Nej<br />
längd:<br />
cm<br />
Knutskallens<br />
form:<br />
X<br />
Betans form: Svagt sned, 6-7 cm hög, 10-11 cm bred, inhak 1,5 cm<br />
Hakets form: Raka, 12 cm djupa, 5-7 cm höga<br />
Dekor:<br />
Nej<br />
Inskriptioner: Märkning med streck i del mot D, på samtliga väggar i hörn<br />
Kulturhi skydd<br />
Övrigt: Sammanbyggd med enklare skjul mot B och D. Golvklovor synliga i fasad C, ligger på syll A1-C1<br />
Datering:<br />
62
Bild Lp 20110776<br />
Bild Lp 20110777<br />
63
23<br />
Inventering av äldre timmerbyggnader i <strong>Uppland</strong>, <strong>Stockholms</strong> län 2007-2009<br />
Administrativa uppgifter:<br />
Datum: 2008-09-18<br />
Funktion: urspr: Parbod nuv: Förråd<br />
Inventerare: Cecilia Pantzar<br />
Ägare: Tommy och Isabella Kocks<br />
Fastighet: Oppgården Flyttad: ?<br />
Socken/kommun: Norrsunda/Sigtuna Gårdsmiljö: Åshusby, Kungsgården<br />
Konstruktion:<br />
Antal stockar i långvägg<br />
/loft: 14<br />
Antal stockar i gavel: Ej<br />
synl<br />
Lägsta syllen i: A&C Höjd långvägg/gavel:<br />
2,96<br />
Bottenbjälklag mellan:<br />
Mellan/vindsbjälklag mellan:<br />
Byggnadsdel Beskrivning (höjdxbredd)<br />
Grund: Kallmurad sten<br />
Takkonstruktion Sinusplåt på öppen läkt, tassar ut i fasad, nyare<br />
(nuvarande):<br />
Takkonstruktion<br />
(äldre):<br />
Dörr:<br />
A Dubbel, varv 2- ovan takfot i utskjut kupa, 385cm bred. B sek upptagen dubbelport.<br />
C dubbelport, varv 2-13, 310 cm bred. D Dubbelport, samtliga av rödmålad st<br />
spont<br />
A och B har båda nyare gåtar, anslutande timmer utan not eller svärd.<br />
Dörr, gåtkonstruktion:<br />
Fönster: Nej<br />
Interiör: Kunde inte komma in men såg genom dörrspringa att interiören är indelad i tre rum<br />
av två mellanväggar, delvis öppna från varv 6 och upp.<br />
Längd/bredd: 21 / 6,30 m Stighöjd: 2m = 10 varv ger 20 cm<br />
Timmerteknik:<br />
Knuttyp: Dubbelhak, över- och underhak. Knutskalle 16,5 cm bred<br />
Timmerform: Rektangulär<br />
Bearbetning: Planbilat, kraftiga spår efter skyrhuggning<br />
Såthöjd cm: 3 cm Halsning: ? längd:<br />
Knutskallens<br />
form:<br />
X<br />
Betans form: Nej<br />
Hakets form: Raka, 10 cm djupa, 4,5 cm höga<br />
Dekor:<br />
Nej<br />
Inskriptioner: ?<br />
Kulturhi skydd Gård omnämnd i kmv-program s 138f.<br />
Övrigt: Miljö: I Kmv-programmet kallas den aktuella gården för Hammargrenska gården, belägen vid<br />
Nordians hög, en av Mälardalens största kungshögar. Gården ifråga har bäst bibehållit sin äldre karaktär,<br />
Gården köptes 1788 av Johan Schagerström. Bland ekby finns Norrsundas gamla sockenmagasin, ditflyttat<br />
1880. Insidan undersöktes inte. Borrhål förekommer runt om. Golvbrädor synliga utvändigt på mittdelen<br />
i A och C. Exteriören förstärkt med vertikala utanpåliggande stödstolpar på A och C.<br />
Datering:<br />
64
Bild Lp 20110778<br />
65
24<br />
Inventering av äldre timmerbyggnader i <strong>Uppland</strong>, <strong>Stockholms</strong> län 2007-2009<br />
Administrativa uppgifter:<br />
Datum: 2007-11-02<br />
Funktion: urspr: Fångbod nuv: Förråd<br />
Inventerare: Cecilia Pantzar<br />
Ägare: Skånela Hembygdsgård<br />
Fastighet: Fångbod från Kimsta<br />
Flyttad: Ja, från Kimsta<br />
Socken/kommun: Skånela/Sigtuna Gårdsmiljö: Kvarn och loftbod<br />
Konstruktion:<br />
Antal stockar i långvägg<br />
/loft: 11+3<br />
Antal stockar i gavel: 22 Lägsta syllen i: A1 och<br />
C1<br />
Höjd långvägg/gavel:<br />
2,35 +0,65/ ej mätt<br />
Bottenbjälklag, utgår från vägg och stockvarv: B1-<br />
D1<br />
Mellan/vindsbjälklag, utgår från vägg och stockvarv:B-D<br />
9-10<br />
Byggnadsdel Beskrivning (höjdxbredd)<br />
Grund: Murad grund, natursten, cementfogning, papp under syllträ<br />
Takkonstruktion Åstak, slät träpanel, tegeltak, enkupigt på läkt<br />
(nuvarande):<br />
Takkonstruktion Runda sparrar, inhak i övre varvet<br />
(äldre):<br />
Dörr:<br />
D1 Stående spontade hyvlade brädor, 1600-tals beslag, glugg, D2 Stående ospontade<br />
brädor, 1800-tals beslag, glugg<br />
Dörr, gåtkonstruktion:<br />
D1 gåt med tapp, sned kant och rak ände. D2 gåt med tapp som i D1<br />
Fönster: Två låga rekt gluggar i loftdelen av fasad A, en liten rekt glugg i röstet på fasad<br />
B19-20, två st fönster i fasad C6-9, 65 x 60 cm, en luft, 6 rutor, och två kvadr högt<br />
belägna gluggar i C13-14<br />
Interiör: Golvtiljor synliga i exterirör A och C, varv 1, loftgolv synligt i B och C<br />
Längd/bredd: 7,25 x 5,35 m Stighöjd: 21 cm<br />
Timmerteknik:<br />
Knuttyp: Dubbelhak, över och underhak<br />
Timmerform: Rektangulär<br />
Bearbetning: Planbilat, böljande huggspår, grov skyrhuggning interiört övre varv<br />
Såthöjd cm: 0-5 Halsning: Nej längd:<br />
Knutskallens<br />
form:<br />
X<br />
Betans form: Nej<br />
Hakets form: Raka sidor och botten<br />
Dekor:<br />
Nej<br />
Inskriptioner: Romersk märkning exteriört och interiört, stämmer delvis överens<br />
Kulturhi skydd:<br />
Övrigt: Herbert Rettig vid Skånelaholm slott köpte 1934 Kimsta tingshus och fångbod. 1935 invigdes<br />
hembygdsgården med de ditflyttade byggnaderna.<br />
Datering: Dendrokronologisk analys inom projektet gav dateringen 1760-1761<br />
66
Bild Lp 20110779<br />
Bild Lp 20110780<br />
67
25<br />
Inventering av äldre timmerbyggnader i <strong>Uppland</strong>, <strong>Stockholms</strong> län 2007-2009<br />
Administrativa uppgifter:<br />
Datum: 2007-10-23<br />
Funktion: urspr: tiondebod? nuv: förråd<br />
Inventerare: Cecilia Pantzar<br />
Ägare: Haga kyrka<br />
Fastighet: Haga ka<br />
Flyttad: Eventuellt, flyttmärken<br />
Socken/kommun: Haga/Sigtuna<br />
Gårdsmiljö: Kyrka, prästgård, klockstapel,<br />
Konstruktion:<br />
Antal stockar i långvägg Antal stockar i gavel: 22 Lägsta syllen i: A och C Höjd långvägg/gavel:<br />
/loft: 16<br />
Bottenbjälklag mellan: A1-C1<br />
Mellan/vindsbjälklag mellan: A8-C8<br />
Byggnadsdel Beskrivning (höjdxbredd)<br />
Grund: Stenar i hörn, stensyll södra delen av C<br />
Takkonstruktion<br />
(nuvarande):<br />
Åstak, tvåkupigt tegel, nockbräda, svarta gavelskivor trä, hängrännor, stuprör, svart<br />
plåt, undertak av ramsågade brädor på lock<br />
Takkonstruktion<br />
(äldre):<br />
Dörr:<br />
D1, stående brädor med liggande profilerad panel, svart, smidda dekorativa beslag,<br />
155x90 cm D2, sekundär dubbeldörr, med locklistpanel som fasaden<br />
Dörr, gåtkonstruktion:<br />
Gåt med tapp upp, stötfog i sidled<br />
Fönster: Lucka i gavelröste, B och D, liggande profilerad panel, varv 15-17, 74x62 cm, smidda<br />
galler med bladliknande utvik, grenimiterande<br />
Interiör: Avdelad på längden C-D med sekundär mellanvägg, loftgolv av bilade brädor, loftlucka<br />
av breda skavda brädor, ålderdomlig<br />
Längd/bredd: 5,2 x 4,85m Stighöjd:<br />
Timmerteknik:<br />
Knuttyp: Ej synlig<br />
Timmerform: Rektangulär, rundad såt<br />
Bearbetning: Planbilad, sneda spår vanligast, något ojämn yta<br />
Såthöjd cm: 2-3 Halsning: Nej<br />
längd:<br />
cm<br />
Knutskallens<br />
form:<br />
Betans form: Ej synligt<br />
Hakets form: Ej synligt<br />
Dekor:<br />
Nej<br />
Inskriptioner: Märkning, kilhugg, bred rekt form, A<br />
Kulturhi skydd:<br />
Övrigt: Samtliga fasader klädda med locklistpanel, falurödfärg, delvis förnyad nedtill på D,<br />
Datering:<br />
68
Bild Lp 20110781<br />
Bild Lp 20110782<br />
69
26<br />
Inventering av äldre timmerbyggnader i <strong>Uppland</strong>, <strong>Stockholms</strong> län 2007-2009<br />
Administrativa uppgifter:<br />
Datum: 2007-10-30<br />
Funktion: urspr: trippelbod nuv: förråd<br />
Inventerare: Cecilia Pantzar<br />
Ägare: Lars Ström, sonen Anders<br />
Fastighet: Bögs gård Flyttad: Eventuellt. På plats åtminstone från 1856<br />
Socken/kommun: Bög/Sollentuna Gårdsmiljö: Frist flygel till boningshus<br />
Konstruktion:<br />
Antal stockar i långvägg<br />
/loft: 13<br />
Antal stockar i gavel: 19 Lägsta syllen i: A och C Höjd långvägg/gavel:<br />
2,58/?<br />
Bottenbjälklag mellan: B1-D1<br />
Mellan/vindsbjälklag mellan: B7-D7<br />
Byggnadsdel Beskrivning (höjdxbredd)<br />
Grund: Hörnstenar<br />
Takkonstruktion<br />
(nuvarande):<br />
Sadeltak med enkupigt handslaget tegel, underliggande färgtak. Plåtbelagd nock och<br />
gavelskivor av två brädor<br />
Takkonstruktion Urtag i C12, kvadratiska och sned botten, äldre takanslutning?<br />
(äldre):<br />
Dörr: Samtliga av stående brädor och rödmålade. D1, A2-7, 150x100cm, D2, pardörr 8<br />
varv, 180 x245 cm, D3, A2-7, 148 x97cm<br />
Dörr, gåtkonstruktion:<br />
D1 saknar gåt. D2 gåt med stötfog mot timmer. D3 gåt med stötfog.<br />
Fönster: Öppning i B13-15, 53x67 cm, avfasade kanter inåt, inhak för lucka utåt, Igensatt<br />
lucka i D4-6, 53x45 cm<br />
Interiör: Mellanväggar av planbilat rekt timmer<br />
Längd/bredd: 11,5 x 5,65 m Stighöjd: 19,8 cm<br />
Timmerteknik:<br />
Knuttyp: Dubbelhak, över och underhak<br />
Timmerform: Rektangulärt. Trapetsformad syll och nedre varv i mellanväggar<br />
Bearbetning: Planbilat, spår efter skyrhuggning återkommande<br />
Såthöjd cm: 2,5- Halsning: Nej<br />
längd:<br />
5<br />
Knutskallens<br />
form:<br />
X<br />
Betans form: Nej<br />
Hakets form: Raka<br />
Dekor:<br />
Krönknut profilerad avslutning i underkant<br />
Inskriptioner: Märkning med streck<br />
Kulturhi skydd Gården omnämnd i kmv-program , ingår i utpekad närmiljö, s81 f<br />
Övrigt: Miljö: Bögs gård tycks ha varit en gård sedan slutet på 1500-talet. Bög är en visningsgård med<br />
hästar och är en av kommunens få gårdar med jordbruksdrift (Kmv-program 1983:82) Golvtiljor, 25 -26<br />
cm breda, 6 cm höga, synliga exteriört i fasad A och C, varv 1 (ej i mittdelen) samt i loftdel, AC varv 9,<br />
då loftdelen mot B. Rötskadad nedtill B1-10, C2-3 och 10-12, D1 och 6-15.<br />
Datering:<br />
70
Bild Lp 20110783<br />
71
27<br />
Inventering av äldre timmerbyggnader i <strong>Uppland</strong>, <strong>Stockholms</strong> län 2007-2009<br />
Administrativa uppgifter:<br />
Datum: 2007-10-29<br />
Funktion: urspr: Visthusbod nuv: Förråd<br />
Inventerare: Cecilia Pantzar<br />
Ägare: Anette Lindberg<br />
Fastighet: Ytterbygård<br />
Flyttad: Nej<br />
Socken/kommun: Ytterby/Sollentuna Gårdsmiljö: Fristående flygel till boningshus<br />
Konstruktion:<br />
Antal stockar i långvägg<br />
/loft: 14<br />
Antal stockar i gavel: 21 Lägsta syllen i: A och C Höjd långvägg/gavel:<br />
3,05/2,90+13varv i röste<br />
Bottenbjälklag mellan: B1-D1<br />
Mellan/vindsbjälklag mellan: B9-D9<br />
Byggnadsdel Beskrivning (höjdxbredd)<br />
Grund: Natursten i hörn<br />
Takkonstruktion Enkupigt handslaget tegel på brädtak av lockpanel, åstak<br />
(nuvarande):<br />
Takkonstruktion<br />
(äldre):<br />
Dörr:<br />
D1 Breda brädor, med liggande panel utv, kraftigt lås, 7 varv-140x130 cm. D2 pardörr,<br />
stående brädor, överljus, äldre lås, 10 varv 2,2x1,2 m.<br />
Dörr, gåtkonstruktion:<br />
D1, stum gåt , 13x13cm. D2, gåt med svärd och tappar upp/ner<br />
Fönster: F1, igensatt öppning i C3-8. F2 100 cm bred, 6 stockvarv hög, brädfodrad<br />
Interiör: Golv av klovor i hela rummet mot D samt halva rummet mot B<br />
Längd/bredd: 11,3x4,85 m Stighöjd: 22 cm<br />
Timmerteknik:<br />
Knuttyp: Dubbelhak, över-och underhak. Skallar 17-22 cm höga, 15 cm breda<br />
Timmerform: Rektangulär<br />
Bearbetning: Planbilat<br />
Såthöjd cm: 3-5 Halsning: Ibland svagt exteriört längd: 10-15cm<br />
Knutskallens<br />
form:<br />
Betans form: Nej<br />
Hakets form: Raka<br />
Dekor:<br />
Nej<br />
Inskriptioner: Nej<br />
Kulturhi skydd Gården omnämnd i kmv-program, ingår i utpekad närmiljö, s68<br />
Övrigt: Gården har två välbevarade manbyggnader, en äldre ditflyttad 1844 och en yngre från 1907.<br />
Huset är förlängt mot B. Uppgifterna under konstruktion refererar till den äldre delen mot D, golv synligt<br />
exteriört i denna del, A och C. Övre delen av fasad D har rödfärgat timmer vänt inåt, återanvänt material.<br />
Nyligen bytt timmer nedtill i fasad C. Utedass mot fasad B.<br />
Datering:<br />
72
Bild Lp 20110784<br />
F1<br />
F2<br />
73
28<br />
Inventering av äldre timmerbyggnader i <strong>Uppland</strong>, <strong>Stockholms</strong> län 2007-2009<br />
Administrativa uppgifter:<br />
Datum: 2007-10-22<br />
Funktion: urspr: slöjdbod nuv: förråd<br />
Inventerare: Cecilia Pantzar<br />
Ägare: Stefan och Martina Jonsson<br />
Fastighet: Oppgården Kragstaby 5 Flyttad: Nej<br />
Socken/kommun: Vallentuna /Vallentuna Gårdsmiljö: Oppgården, i samma släkt sedan 1650-1700<br />
Konstruktion:<br />
Antal stockar i långvägg<br />
/loft: 12<br />
Antal stockar i gavel:<br />
12+9<br />
Lägsta syllen i: A och C Höjd långvägg/gavel:<br />
2,5/2,4 -v12<br />
Bottenbjälklag mellan: D1-B1<br />
Mellan/vindsbjälklag mellan: A11-C11<br />
Byggnadsdel Beskrivning (höjdxbredd)<br />
Grund: Kallmur av gråsten i norr och på hörnstenar i söder<br />
Takkonstruktion<br />
(nuvarande):<br />
Tenkupigt tegeltak på modern läkt, vasstäckning på mångåstak, tätt lagda stänger som<br />
vilar på gavelpartier och mitt sparrar<br />
Takkonstruktion Vasstaket och en äldre takfotsbjälke med skålad överdel, endast i vägg C<br />
(äldre):<br />
Dörr:<br />
D1, svart pardörr av stående brädor. D2, svart enkeldörr av stående brädor<br />
Dörr, gåtkonstruktion:<br />
Pardörr - gåtstockar med svärd. Enkeldörr - en gåt med svärd, andra sidan stumt<br />
möte med timmer<br />
Fönster: F1, B6-9, kvadratiskt, en luft, enkelbåge med fyra rutor, handblåst glas, 48x60cm. F2,<br />
C7-9, öppen kvadrat<br />
Interiör: Golvklovor i södra delen, ca 30 cm i diam, Timrad mellanvägg A-C, breda plank i<br />
norr<br />
Längd/bredd: 8,5 x 3,4 m Stighöjd: 20 cm<br />
Timmerteknik:<br />
Knuttyp: Dubbelkatt, över och underhak (en enkelkatt i A)<br />
Timmerform: Rektangulärt<br />
Bearbetning: Planbilat, spår av skyrhuggning inne 40-50 cm mellan huggspåren, rundstav synlig i A<br />
Såthöjd cm: 3- Halsning: Nej<br />
längd:<br />
5cm<br />
Knutskallens<br />
form:<br />
X<br />
Betans form: I mellanvägg mot A , rak<br />
Hakets form: Raka<br />
Dekor:<br />
Nej<br />
Inskriptioner: Märkning i hörn, AB, CD,int, enkla streck, AB stämmer från 1-7, CD stämmer<br />
delvis<br />
Kulturhi skydd Omnämnd i KMV-program, s74, ingår i utpekad närmiljö<br />
Övrigt: Miljö: Kragsta by splittrades vid laga skifte. en ålderdomlig gårdsmiljö, manbyggnad nedbrunnen<br />
vid två tillfällen, nu endast ett äldre uthus kvar (KMV-program 1986:74), Hans Clerck tilldelades gården<br />
av kungen, 1600-talets andra hälft, Synliga golvbrädor exteriört i södra delen, A-C, Mellanväggen mot<br />
D väderbiten och röda färgspår varv 1-8 (fyra nyare varv överst), tidigare exteriör. Visar att norra delen<br />
tillkommit senare, både A och C, här finns blandad förekomst av hak i timmer, tyder på återanvändning,<br />
panel på D.<br />
Datering:<br />
74
Bild Lp 20110785<br />
Bild Lp 20110786<br />
75
29<br />
Inventering av äldre timmerbyggnader i <strong>Uppland</strong>, <strong>Stockholms</strong> län 2007-2009<br />
Administrativa uppgifter:<br />
Datum: 2008-09-19<br />
Funktion: urspr: parbod nuv: hönshus/ved<br />
Inventerare: Cecilia Pantzar Ägare: Roger Billefält sedan 1988<br />
Fastighet: Gällsta 4:8 Flyttad: På tomten + fr Rimbo Fasterna 1860-80t<br />
Socken/kommun: Vallentuna/Vallentuna Gårdsmiljö: Grävelsta gård<br />
Konstruktion:<br />
Antal stockar i långvägg<br />
/loft: 14<br />
Antal stockar i gavel: 20 Lägsta syllen i: A och C Höjd långvägg/gavel:<br />
3,15/4,40 m<br />
Bottenbjälklag mellan: B1-D1<br />
Mellan/vindsbjälklag: B9-D9<br />
Byggnadsdel Beskrivning (höjdxbredd)<br />
Grund: Stenar i hörn och mitt<br />
Takkonstruktion<br />
(nuvarande):<br />
Åstak av rundtimmer, lockpanel av stående ramsågade breda brädor, tvåkup betongtegel<br />
Takkonstruktion Inhak för mångåstak i gavlar, tegeltak före byte till nuv betongpannor<br />
(äldre):<br />
Dörr:<br />
D1 Enkel, stående plank (37,33,31cm), öppn varv 3-8, 140x95 cm, dörr 155cm, D2<br />
Modern dörr, öppn varv 3-8, 134x98 cm enligt bevarade gåtar<br />
Dörr, gåtkonstruktion:<br />
D1 gåt (14X12,5cm)med tapp upp och ner, saknar svärd men anslut timmer har urtag/not.<br />
D2 gåt(?x13cm) med tapp upp och ner, ansl timmer har not,<br />
Fönster: A central rekt loftglugg, varv 12-14, gåtar m tappar. B16-17, C7-8, D16-17 små kvadratiska<br />
gluggar, 22x18 cm. F1 hönsdelen har ett nyare fönster, två luft, C6-C9<br />
Interiör: Avdelad med mellanvägg. Vedbod mot B, med lofttrappa invid mellanvägg. Hönshus<br />
mot D, inklädd med skivtäckning. Golvklovor från A-C, på varv 1<br />
Längd/bredd: 6,30 /3,95 m Stighöjd: 2m=9 varv ger 22 cm<br />
Timmerteknik:<br />
Knuttyp: Dubbelhak, över- och underhak, knutskalle 14 cm<br />
Timmerform: Rektangulär<br />
Bearbetning: Planbilat, huggspåren är lite olika både randig och bucklig yta, skyrhuggning syns<br />
invändigt<br />
Såthöjd cm: 2-3 Halsning: Nej<br />
längd:<br />
cm<br />
Knutskallens<br />
form:<br />
X<br />
Betans form: Nej<br />
Hakets form: Raka, 14 cm breda 5-8 cm höga<br />
Dekor:<br />
Krönskalle med enkel droppnäsa<br />
Inskriptioner: Märkning med streck på golvklovor<br />
Kulturhi skydd: Omnämnd i kmn-program, ingår i en utpekad närmiljö s 73<br />
Övrigt: Miljö: Grävelsta manbyggnad troliogen från 1700-talet, Boden låg tidigare framför det intilliggande<br />
boningshuset (Kmv-program 1986:73). Nuvarande ägare flyttade boden i samband med ombyggnad.<br />
Boden kom till Grävelsta i slutet på 1800-talet från Fasterna i Rimbo. Vid flytten byttes skadad syll utmed<br />
A. Taket lades om med nya betongtegeltäckning och fickk hängrännor. Golvklovor synliga utvändigt i A<br />
och C.<br />
Datering:<br />
76
Bild Lp 20110788<br />
Bild Lp 20110787
30<br />
Inventering av äldre timmerbyggnader i <strong>Uppland</strong>, <strong>Stockholms</strong> län 2007-2009<br />
Administrativa uppgifter:<br />
Datum: 2007-10-22<br />
Funktion: urspr: matbod nuv: förråd<br />
Inventerare: Cecilia Pantzar<br />
Ägare: Tomas och Marianne Tomazewskik<br />
Fastighet: Kårstaby 35<br />
Flyttad: Gammal på platsen, troligen ej<br />
Socken/kommun: Kårsta/Vallentuna Gårdsmiljö: Välbev boningshus, logar, svinhus, hönsh<br />
Konstruktion:<br />
Antal stockar i långvägg<br />
/loft: 13<br />
Antal stockar i gavel:<br />
13+11<br />
Lägsta syllen i: A1-C1 Höjd långvägg/gavel:<br />
3,10/2,78+2,4<br />
Bottenbjälklag mellan: B1-D1<br />
Mellan/vindsbjälklag mellan: A9-C9<br />
Byggnadsdel Beskrivning (höjdxbredd)<br />
Grund: Kallmur av gråsten, mindre stenar under bjälkar och större i hörn<br />
Takkonstruktion<br />
(nuvarande):<br />
Mansardtak, enkup tegel, dubbla gavelskivor, åstak, bilat rundtimmer, med undertak<br />
av liggande ramsågade brädor, 25 cm breda<br />
Takkonstruktion ?<br />
(äldre):<br />
Dörr:<br />
D1, enkel med stående brädor, liggande pärlspontpanel utv, långa beslag, 8 varv hög.<br />
D2, dubbelport, stående brädor, 8 varv hög<br />
Dörr, gåtkonstruktion:<br />
D1 en gåt med tapp upp, annars stötfogar<br />
Fönster: Gavelöppning med utåtgående lucka i A, 35x27 cm, Gluggar, i B6-7 och D6-7, formade<br />
som ruter* och liggande timglas. Två rekt gavelöppningar i C9, 15x40cm, avfasade<br />
ytterkanter<br />
Interiör: Brädgolv av klovor, i bv och sågade på loft, mellanvägg B-D, något förskjuten mot C,<br />
troligen en tidigare yttervägg, Garagedelen mot C saknar golv<br />
Längd/bredd: 7,72 x 6 m Stighöjd: 24 cm<br />
Timmerteknik:<br />
Knuttyp: Enkelkatt, över och underhak, mittknut tom varv 9, knuthörn A inklädda<br />
Timmerform: Rektangulärt, rundat mossdrag<br />
Bearbetning: Planbilat, böljande spår invändigt, ofta vankant kvar<br />
Såthöjd cm: 2 Halsning: Nej längd:<br />
Knutskallens<br />
form:<br />
Betans form: Grunt inhak från en sida, ca 3 cm<br />
Hakets form: Raka<br />
Dekor:<br />
Nej<br />
Inskriptioner: Märkning, i påbyggd del, enstaka ej i ordning,<br />
Kulturhi skydd Omnämnd i kmv-program, ingår i utpekad närmiljö. Ingår i bebinv, 1971.<br />
Övrigt: Miljö: Kårstaby är den by i kommunen med bäst bevarad ålderdomlig karaktär. Gården tillhör<br />
en av byns tre mest välbevarade gårdar (KMV-program 1986:118) Manbyggnad från ca 1700, om- och<br />
tillbyggd 1924, arbbostad 1905, loge 1903, stall och ladugård 1921. Äldre matbod (kallad magasin/lider) A<br />
inklädd med ramsågad panel sedan länge, Panel också på gaveldel vägg C. Loftgolv synligt i exteriör, delar<br />
av vägg D. Boden har troligtvis blivit utbyggd mot C, garagedelen därmed sekundär, * Den ruterformade<br />
gluggen är mycket ovanlig nationellt, finns belagd före 1350 i Norge ( muntl Rolf Ringström) Muntliga<br />
uppg från ägaren: En Akademigård, akademin fick tre gårdar av kungen, hyrde ut till bönder, svärfar<br />
köpte loss gården , jorden övergick till en av de andra a-gårdarna. Ladugården och logen ombyggda 1902,<br />
undantagsstuga byggd 1903, Svinhuset nu hönshus, tvättstuga- rätt gammal?, timrat boningshus ombyggt<br />
1946.<br />
Datering:
Bild Lp 20110789<br />
Bild Lp 20110790<br />
Bild Lp 20110781<br />
79
31<br />
Inventering av äldre timmerbyggnader i <strong>Uppland</strong>, <strong>Stockholms</strong> län 2007-2009<br />
Administrativa uppgifter:<br />
Datum: 2007-10-24<br />
Funktion: urspr: parloge nuv: garage<br />
Inventerare: Cecilia Pantzar Ägare: Eva och Alec Lif, sedan 1990<br />
Fastighet: Runby Övra 1:12-13 Flyttad: ?<br />
Socken/kommun: Ed / <strong>Uppland</strong>s Väsby Gårdsmiljö: Tillh visthusbod<br />
Konstruktion:<br />
Antal stockar i långvägg<br />
/loft: 15<br />
Antal stockar i gavel:<br />
15+9<br />
Lägsta syllen i: A1-C1 Höjd långvägg/gavel:<br />
3,07/3,05* m<br />
Bottenbjälklag mellan: B-D<br />
Mellan/vindsbjälklag mellan:<br />
Byggnadsdel Beskrivning (höjdxbredd)<br />
Grund: Delvis synlig, kallmur av gråsten<br />
Takkonstruktion Tegelimiterande plåt och modernt taklag, efter 1990, tidigare enkup tegel på stickpån<br />
(nuvarande):<br />
Takkonstruktion<br />
(äldre):<br />
Gavelpartier har hål efter äldre mångåstak. I inv från 1982 anges taket vara enkup<br />
tegel på spån<br />
Dörr:<br />
D1 Enkeldörr med stående kransågade brädor, enkla bandbeslag, D2 Parport, stående<br />
ramsågade tjärade brädor, enkla bandjärn<br />
Dörr, gåtkonstruktion:<br />
Fönster: F1 parlucka, mittdel A5-11, st kransågade brädor, svart, äldre dekorativt besl, Lucka<br />
i del mot B, A2-A4, äldre karm m ny lucka. Små g i liv med stockens överkant, 7 st i<br />
A13 och 9 st i C13<br />
Interiör: Tredelad plan, interiören helt ombyggd efter 1990, till modern verkstad, timmer tätat<br />
med skum, sedan panelklädd, avsågade äldre golvbrädor används nu som golv på<br />
loftet<br />
Längd/bredd: 19 x 6 m Stighöjd: 20,5<br />
Timmerteknik:<br />
Knuttyp: Enkelkatt, över- och underhak, undantaget bytta delar tex upptill i A<br />
Timmerform: Rektangulärt<br />
Bearbetning: Planbilat<br />
Såthöjd cm: Nej Halsning: Nej längd:<br />
Knutskallens<br />
form:<br />
X<br />
Betans form: Rak enkelbeta, 1-2 cm inhak<br />
Hakets form: Raka<br />
Dekor:<br />
Nej<br />
Inskriptioner:<br />
Kulturhi skydd Ingår i bebygginv, 1982<br />
Övrigt: Golvbrädor synliga i exteriörens mittdel, på varv 1, brädorna är avsågade invändigt. Timmer i<br />
mittdel äldre upp till varv 12. Runt om förekommer återanvända stockar med hak utan nuvarande funktion.<br />
Frekvent förekomst av borrhå, ej genomgående ibland igenpluggade, 5 cm i diam. Runby Övra<br />
friköptes från Runsa 1932, avstyckad 1947, köpt av kommunen 1967. Kulturhistorisk bebyggelseinv av<br />
Sthlms lst 1982. Daterad 1850-1900. Bostad flyttad dit 1868. * Gavelhöjden är utan röste.<br />
Datering:<br />
80
Bild Lp 20110792<br />
B<br />
D<br />
81
32<br />
Inventering av äldre timmerbyggnader i <strong>Uppland</strong>, <strong>Stockholms</strong> län 2007-2009<br />
Administrativa uppgifter:<br />
Datum: 2007-10-24<br />
Funktion: urspr: bod/visthus nuv: förråd<br />
Inventerare: Cecilia Pantzar<br />
Ägare: Eva och Alec Lif, sedan 1990(i nybyggt hus)<br />
Fastighet: Runby Övra 1:12-13 Flyttad: ev 1901<br />
Socken/kommun: Ed / <strong>Uppland</strong>s Väsby Gårdsmiljö: Boningshus, ladugård, bod, matkällare<br />
Konstruktion:<br />
Antal stockar i långvägg<br />
/loft: 13<br />
Antal stockar i gavel: 21 Lägsta syllen i: A1/C1 Höjd långvägg/gavel:<br />
2,6/3,7m<br />
Bottenbjälklag mellan: A1-B1<br />
Mellan/vindsbjälklag mellan: A9-C9<br />
Byggnadsdel Beskrivning (höjdxbredd)<br />
Grund: Kallmur av gråsten, större hörnstenar<br />
Takkonstruktion<br />
(nuvarande):<br />
Plegel, tegelimiterande plåt, vit vindskiva av trä, Åstak med undertak av glest lagda<br />
brädor, med rester av äldre täckning av halm<br />
Takkonstruktion<br />
(äldre):<br />
Varv 8 i A och C har inhak för äldre takanslutning, något snedställda hak, ej genomgående,<br />
11 cm djupa, av totala virkesbredden på 14cm<br />
Dörr:<br />
A3-8, enkeldörr, förnyat dörrblad, stående svarta brädor, ett äldre bandjärn<br />
Dörr, gåtkonstruktion:<br />
Gåtar med tapp upp och ner<br />
Fönster: Gavellucka i D med slät brädpanel som fasaden, tre gluggar i A9 vända inåt, endast<br />
glipor i exteriören, glugg i B, 15x15 cm, glugg i C5-6 med avfasade kanter<br />
Interiör: Golvbrädor av klovor, 25-30 cm breda<br />
Längd/bredd: 5 x 4 m Stighöjd: 20 cm<br />
Timmerteknik:<br />
Knuttyp: Dold bakom knutlådor, skalle skymtar fram och enkelbeta<br />
Timmerform: Rektangulärt<br />
Bearbetning: Planbilat, grövre bearbetning inv i rösten<br />
Såthöjd cm: 2-3 Halsning: Nej<br />
längd:<br />
cm<br />
Knutskallens<br />
form:<br />
Betans form: Ja, men kunde inte undersökas pga knutlådor<br />
Hakets form: Raka<br />
Dekor:<br />
Nej<br />
Inskriptioner: Nej<br />
Kulturhi skydd<br />
Övrigt: Golvbrädor synliga i exteriör A och C, Panel på vägg D. Runby Övra friköptes från Runsa 1932.<br />
Kulturhistorisk bebyggelseinv av Sthlms lst 1982. Daterad 1850-1900. Bostad till 1868.<br />
Datering:<br />
82
Bild Lp 20110793<br />
Bild Lp 20110794<br />
83
33<br />
Inventering av äldre timmerbyggnader i <strong>Uppland</strong>, <strong>Stockholms</strong> län 2007-2009<br />
Administrativa uppgifter:<br />
Datum: 2008-08-25<br />
Funktion: urspr: Fatbur nuv: förråd<br />
Inventerare: Cecilia Pantzar<br />
Ägare: AB Stadsholmen, Stiftl hemvärnsgården St Ängby<br />
ansv<br />
Fastighet: Ängby Slott Flyttad: ?<br />
Socken/kommun: Lovö / Stockhom Gårdsmiljö: Näsby slott<br />
Konstruktion:<br />
Antal stockar i långvägg<br />
/loft: 16<br />
Antal stockar i gavel: 28 Lägsta syllen i: A och C Höjd långvägg/gavel:<br />
3,28/ej mätt<br />
Bottenbjälklag mellan: B1-D1<br />
Mellan/vindsbjälklag mellan: B11-D12<br />
Byggnadsdel Beskrivning (höjdxbredd)<br />
Grund: Gråsten obearbetad och kluven, cementfogad, större hörnstenar<br />
Takkonstruktion<br />
(nuvarande):<br />
Enkup tegel, nyare undertak av liggande brädpanel och papp, Bilade sparrar och hanband,<br />
12x12 cm, tvärbjälke från B15-D15<br />
Takkonstruktion ?<br />
(äldre):<br />
Dörr:<br />
D1, enkeldörr, A2-9, 148 x 112 cm, stående brädor m ligg pärlspontpanel utv, ifälld<br />
tröskel. Enkel loftdörr A13-20, 135x125 cm inåtg, stå skavda brädor m ny yttre ligg<br />
panel<br />
Dörr, gåtkonstruktion:<br />
Bv, nyare gåtar utan tappar och inhak. Loft inhak i gåt på en sida och i timmer på den<br />
andra<br />
Fönster: Tre gluggar i C, en i C16-17 med skjutlucka, 24 x 30 cm, två i C 10-11, endast originaltimmer<br />
i varv 11<br />
Interiör:<br />
Längd/bredd:<br />
Stighöjd:<br />
Timmerteknik:<br />
Knuttyp: Enkelkatt, över- och underhak. Mot hörn AB, timmer bytt i A varv 1- 5, anslutande<br />
skallar i B avhuggna i liv med vägg A. Hörn CD, nedre delen av D utbytta, otydlig<br />
knut!<br />
Timmerform: Rektangulärt i fasad, trapetsformad syll<br />
Bearbetning: Planbilat, böljande små märken<br />
Såthöjd cm: 2-4 Halsning: svag invändigt<br />
längd:<br />
cm<br />
Knutskallens<br />
form:<br />
X<br />
Betans form: Rak, enkelbeta, 5 cm bred och hög, hörn AD dubbel utan beta<br />
Hakets form: Sneda i hörn BC, annars raka<br />
Dekor:<br />
Nej<br />
Inskriptioner: Flera borrhål i B, ej genomgående<br />
Kulturhi skydd<br />
Övrigt: Golvbrädor synliga exteriört i A och C på varv 1. Igensatta hål för äldre mellanbjälklag i B9. Hål i<br />
B 11-12 för tidigare mellanvägg? Omskriven av Edvard Bolin Stora Ängby och Traktens historia.<br />
Datering:<br />
84
Bild Lp 20110795<br />
85
34<br />
Inventering av äldre timmerbyggnader i <strong>Uppland</strong>, <strong>Stockholms</strong> län 2007-2009<br />
Administrativa uppgifter:<br />
Datum: 2007-11-06<br />
Funktion: urspr: parloge nuv: utställning<br />
Inventerare: Cecilia Pantzar<br />
Ägare: Färingsö Hembygdsföreniing<br />
Fastighet:<br />
Flyttad: 1960-talet, Bredlötslogen donerad av John Bredler<br />
Socken/kommun: Färentuna/Ekerö Gårdsmiljö:<br />
Konstruktion:<br />
Antal stockar i långvägg<br />
/loft: 16<br />
Antal stockar i gavel: 28 Lägsta syllen i: A och C Höjd långvägg/gavel:<br />
3,23/3 +röste<br />
Bottenbjälklag mellan: ?<br />
Mellan/vindsbjälklag mellan :A17- C17<br />
Byggnadsdel Beskrivning (höjdxbredd)<br />
Grund: Hörnstenar<br />
Takkonstruktion Enkupigt taktegel, plåt i nock och hängskivor, Nytt taklag<br />
(nuvarande):<br />
Takkonstruktion Gavelvägg har hål för äldre rundläkt<br />
(äldre):<br />
Dörr:<br />
D1, port, pardörrar, stående brädor, 11,5 varv hög-2,3 m. D2, modern port, pardörrar<br />
Dörr, gåtkonstruktion:<br />
D1, gåt med inhak upp till varv 7<br />
Fönster: Vägg C - lucka varv 8-13<br />
Interiör:<br />
Längd/bredd: 18,4 x 6 m Stighöjd: 20,1 cm<br />
Timmerteknik:<br />
Knuttyp: Dubbelkatt, enkelkatt och dubbelhak, över och underhak<br />
Timmerform: Rektangulär<br />
Bearbetning: Planbilat<br />
Såthöjd cm: 0-2 Halsning: Nej längd:<br />
Knutskallens<br />
form:<br />
X<br />
Betans form: Enkel och dubbel, rak, men ofta ingen beta alls<br />
Hakets form: Rakt<br />
Dekor:<br />
Utskjutande profilerad krönbjälke i hörn och takfotsbjälkar(tassar).<br />
Inskriptioner: Märkning, romersk interiört i hörn C-D, kan vara från 1960-talets flyttning<br />
Kulturhi skydd<br />
Övrigt: Golvbrädor synliga exteriört i mittdelen av fasad C 1.<br />
Datering:<br />
86
Bild Lp 20110796<br />
D<br />
B<br />
87
35<br />
Inventering av äldre timmerbyggnader i <strong>Uppland</strong>, <strong>Stockholms</strong> län 2007-2009<br />
Administrativa uppgifter:<br />
Datum: 2007-11-06<br />
Funktion: urspr: gavelbod nuv: utställning<br />
Inventerare: Cecilia Pantzar<br />
Ägare: Färentunda hembygdsförening<br />
Fastighet: Färentuna Hembygdsgård Flyttad: Ja<br />
Socken/kommun: Färentuna/Ekerö Gårdsmiljö: Hembygdsgård, ditflyttad<br />
Konstruktion:<br />
Antal stockar i långvägg<br />
/loft: 10<br />
Antal stockar i gavel: 17 Lägsta syllen i: B och D Höjd långvägg/gavel:<br />
1,63 / 2,91m<br />
Bottenbjälklag mellan: B1-D1 Mellan/vindsbjälklag mellan: A-C Hål i varv 10-11<br />
Byggnadsdel Beskrivning (höjdxbredd)<br />
Grund: Hörnstenar<br />
Takkonstruktion<br />
(nuvarande):<br />
Enkupigt tegel, på brädpanel, mångåstak, underliggande vass, på rund avbarkad läkt<br />
som vilar på inhak i gavlar(A-C), mittås något grövre<br />
Takkonstruktion<br />
(äldre):<br />
Dörr:<br />
Öppning, 120x95 cm, 6,5 varv hög, A2-7,5<br />
Dörr, gåtkonstruktion:<br />
Stötfog mot timmer, halvad upptill, rundad avbarkad<br />
Fönster: Nej<br />
Interiör: Hål efter mellanbjälklag i gavelväggar<br />
Längd/bredd: 3,35 x 3,10m Stighöjd: 17,3 cm<br />
Timmerteknik:<br />
Knuttyp: Dubbelhak, över och underhak<br />
Timmerform: Rektangulär<br />
Bearbetning: Planbilat, men lite ruggug yta, korta hugg, 8 cm breda, böljande spår<br />
Såthöjd cm: 2-3 Halsning: Nej<br />
längd:<br />
cm<br />
Knutskallens<br />
form:<br />
X<br />
Betans form:<br />
Hakets form:<br />
Dekor:<br />
Inskriptioner:<br />
Kulturhi skydd:<br />
Övrigt:<br />
Datering:<br />
Ej beta<br />
Svagt lutande, i hörn A-B, rakt i A-D<br />
Nej<br />
Märkning romersk<br />
88
Bild Lp 20110797<br />
89
36<br />
Inventering av äldre timmerbyggnader i <strong>Uppland</strong>, <strong>Stockholms</strong> län 2007-2009<br />
Administrativa uppgifter:<br />
Datum: 2007-11-06<br />
Funktion: Trippelbod nuv: Museum<br />
Inventerare: Cecilia Pantzar<br />
Ägare: Färentuna hembygdsförening<br />
Fastighet: Färentuna hembygdsgård Flyttad: Ja<br />
Socken/kommun: Färentuna/Ekerö Gårdsmiljö: ?<br />
Konstruktion:<br />
Antal stockar i långvägg<br />
/loft: 12/5<br />
Antal stockar i gavel: 23 Lägsta syllen i: A och C Höjd långvägg/gavel:<br />
2,27+loft 1/4,8m<br />
Bottenbjälklag mellan: A1-C1<br />
Mellan/vindsbjälklag mellan: A12-C12<br />
Byggnadsdel Beskrivning (höjdxbredd)<br />
Grund: Stora stenar (flyttad)<br />
Takkonstruktion Mansardtak, enkupigt tegel, hängskivor av trä, Undertak av brädpanel, papp och läkt<br />
(nuvarande):<br />
Takkonstruktion<br />
(äldre):<br />
Övre loftvarvet vägg A-C har tätt sittande inhak, ca 20 cm mellanrum, spår efter äldre<br />
brädtak?<br />
Dörr:<br />
Samtliga svarta av st brädor m ligg pärlspont. D1, sekundärt förhöjd 2,5 varv upptill,<br />
170x90cm. D2, 120x75 cm, A3-8. D3, 115x84cm, B3-8<br />
Dörr, gåtkonstruktion:<br />
D1. En gåt med tapp in i timmer, upp och ner, samt 6 varv hög,-126cm, 6 cm tunn,<br />
kluven, D2 och D3. Nya gåtar, men anslutande timmer har inhak för gåt, med rund<br />
borrad botten<br />
Fönster: Nej<br />
Interiör: Bortagen mellanvägg syns som hål i vägg C. Ramsågat loftgolv över stora rummet<br />
mot gavel D, klovor ovan lilla rummet mot B<br />
Längd/bredd: 7,5x3,2 m. Stighöjd: 19 cm<br />
Timmerteknik:<br />
Knuttyp: Dubbelkatt, över och underhak<br />
Timmerform: Rektangulär<br />
Bearbetning: Planbilat, med böljande huggspår<br />
Såthöjd cm: 0-2 Halsning: Ingen tydlig ursprungshalsning<br />
längd:<br />
cm<br />
Knutskallens<br />
form:<br />
X<br />
Betans form: Rak. Mellanväggen vars knut syns i A och C, saknar beta<br />
Hakets form: Raka sidor och botten<br />
Dekor:<br />
Krönstock i hörn vid loft<br />
Inskriptioner: Märkning, romersk<br />
Kulturhi skydd<br />
Övrigt: Golvbrädor synliga exteriört, på A1-C1. Panel på vägg D. Knutlådor i alla hörn.<br />
Datering:<br />
90
Bild Lp 20110798<br />
Bild Lp 20110799<br />
91
37<br />
Inventering av äldre timmerbyggnader i <strong>Uppland</strong>, <strong>Stockholms</strong> län 2007-2009<br />
Administrativa uppgifter:<br />
Datum: 2009-02-25<br />
Funktion: urspr: parbod nuv: förråd<br />
Inventerare: Cecilia Pantzar<br />
Ägare: Föreningsstuga Judarskogen<br />
Fastighet:<br />
Flyttad: Från Igeltorp<br />
Socken/kommun: Salem/Salem<br />
Gårdsmiljö:<br />
Konstruktion:<br />
Antal stockar i långvägg<br />
/loft: 10<br />
Antal stockar i gavel: 18 Lägsta syllen i: A&C Höjd långvägg/gavel:<br />
2/3,62<br />
Bottenbjälklag mellan: Syll<br />
Mellan/vindsbjälklag mellan: Nej<br />
Byggnadsdel Beskrivning (höjdxbredd)<br />
Grund: Stenar i hörn och mitt, delvis uppfyllt med jord, kraftig rötskada i syll på vägg C<br />
Takkonstruktion<br />
(nuvarande):<br />
Åstak, med ny liggande brädpanel, läkt och tvåkupigt tegel. Breda svarta hängskivor<br />
av tre brädor<br />
Takkonstruktion<br />
(äldre):<br />
Dörr:<br />
D1 och D2 är båda nya, stående svarta brädor, öppning A3-8, 87 resp 91 cm breda<br />
och 138 cm höga. Bjälke i utkragning ovan dörrar har dekorativa markeringar för resp<br />
dörr.<br />
Dörr, gåtkonstruktion:<br />
Dörrarna har en gemensam bred mittgåt med tapp upp och ner. D1 har en äldre gåt<br />
med tapp upp och ner, som är täckt m brädor. D2 har bara en smal bräda.<br />
Fönster: Gavellucka i B10-14, 85 cm bred, svart, smal st panel, både lucka och foder nytt<br />
Interiör: Ej undersökt invändigt<br />
Längd/bredd: 5,73 x 3,66 m Stighöjd: 2m = 9 varv, 22cm<br />
Timmerteknik:<br />
Knuttyp: Dubbelhak, över och under. Enstaka enkelkatt, främst i utbytt timmer B3, B7.<br />
Knutskalle 13-14 cm bred<br />
Timmerform: Trapetsformad syll. Rektangulärt väggtimmer<br />
Bearbetning: Planbilat<br />
Såthöjd cm: 2 cm Halsning: längd:<br />
Knutskallens<br />
form:<br />
X<br />
Betans form: Enkelbeta förekommer, 12 cm bred och 4 cm hög, ev enbart på utbytt timmer<br />
Hakets form: Svagt sneda till raka, 15-16 cm breda, 7 cm höga uppe och 2,5 cm nere<br />
Dekor:<br />
Inhak och rundning i utkragning över dörrar, dekor och praktik, motverkar takdropp<br />
Inskriptioner: Moderna ristningar<br />
Kulturhi skydd ?<br />
Övrigt: Borrhål med rytmisk placering A6-8, bredvid D2. Två hål per stock med 133cm avstånd, 3 cm<br />
i diameter och 5 sm djupa. Även enstaka borrhål i D1,D2, D6 och B6. Timmer utbytt i B1-B4, B7-B9.<br />
Golvklovor synliga i A och C, löper ut framför A till samma punkt som utkragningen upptill, ca 60 cm.<br />
Mittknut avsågad till slät knut både i A och C, I a dold bakom bred mittgåt.<br />
Datering:<br />
92
Bild Lp 20110800<br />
Bild Lp 20110801<br />
93
38<br />
Inventering av äldre timmerbyggnader i <strong>Uppland</strong>, <strong>Stockholms</strong> län 2007-2009<br />
Administrativa uppgifter:<br />
Datum: 2008-09-29 Funktion: urspr: loftbod nuv: ?<br />
Inventerare: Cecilia Pantzar<br />
Ägare: Salem Hemslöjdsförening<br />
Fastighet: Salem hemslöjdsf<br />
Flyttad: Vet ej<br />
Socken/kommun: Salem/Salem<br />
Gårdsmiljö: Nedre Söderby gård<br />
Konstruktion:<br />
Antal stockar i långvägg<br />
/loft: 7/8<br />
Antal stockar i gavel:<br />
dolda<br />
Lägsta syllen i: A&C* Höjd långvägg/gavel:<br />
3,30x4,80m<br />
Bottenbjälklag mellan: Nej<br />
Mellan/vindsbjälklag mellan: A9-C9<br />
Byggnadsdel Beskrivning (höjdxbredd)<br />
Grund: Åstak m lockpanel, synliga tassar i takfot,<br />
Takkonstruktion Sekundärt murad grund<br />
(nuvarande):<br />
Takkonstruktion ?<br />
(äldre):<br />
Dörr:<br />
D1 Enkel med stående brädor, öppning inhak i varv 2 till inhak i varv 8 (125x95cm),<br />
bockhornsbeslag. D2 Enkel m stående ramsåg brädor, samma varv som D1,<br />
(127x98cm)<br />
Dörr, gåtkonstruktion:<br />
D1 en gåt med svärd(6,5cm), tapp upp och ner, huggen spetsig not i timmer, en stum<br />
gåt, h 125br 15 cm,. D2 Gåtar med svärd (6cm) tapp upp och ner, h 127x 15 cm,<br />
Fönster: Två rekt g i loftdel varv A5-7, 55 cm breda. g i B 36x27cm (panel), g i C ej mätt,<br />
Interiör: Har ej varit inne. Mellanvägg synlig i A och C, upp till och med varv 9<br />
Längd/bredd: 7,3x3,9m Stighöjd: 2m=9varv ger 22 cm<br />
Timmerteknik:<br />
Knuttyp: Dubbelhak, över- och underhak, knutsaklle 14 cm bred<br />
Timmerform: Rekyangulärt<br />
Bearbetning: Planbilat<br />
Såthöjd cm: 1-3 Halsning:<br />
längd:<br />
cm<br />
Knutskallens<br />
form:<br />
Betans form: Nej<br />
Hakets form: Raka<br />
Dekor:<br />
Nej<br />
Inskriptioner: Nej<br />
Kulturhi skydd<br />
Övrigt: Mangårdsbyggnad, drängstuga och loftbod, utgjorde en utgård till den nu rivna huvudgården Söderby,<br />
namnet Söderby omnämns 1331. Lockpanel på fasad B, C och nedre delen av D. * Grund och syll<br />
omgjorda. Utkragning av loftdel fasad A, 68 cm.<br />
Datering:<br />
94
Bild Lp 20110802<br />
95
39<br />
Inventering av äldre timmerbyggnader i <strong>Uppland</strong>, <strong>Stockholms</strong> län 2007-2009<br />
Administrativa uppgifter:<br />
Datum: 2008-09-29<br />
Funktion: urspr: Ängslada nuv: Maskinhall<br />
Inventerare: Cecilia Pantzar Ägare: ?<br />
Fastighet: ? Flyttad: ?<br />
Socken/kommun: Salem/Salem<br />
Gårdsmiljö: Vid skogskant<br />
Konstruktion:<br />
Antal stockar i långvägg<br />
/loft: 17<br />
Antal stockar i gavel: 28 Lägsta syllen i: A och C Höjd långvägg/gavel:<br />
3,65/7m<br />
Bottenbjälklag mellan: B1-D1<br />
Mellan/vindsbjälklag mellan: Nej<br />
Byggnadsdel Beskrivning (höjdxbredd)<br />
Grund: Punktvis placerade stenar, ibland flera i grupp<br />
Takkonstruktion Modernt svart plåttak med nya sparrar<br />
(nuvarande):<br />
Takkonstruktion I gavelpartier syns inhak efter mångåstak, invändigt förvaras äldre enkupigt taktegel<br />
(äldre):<br />
Dörr:<br />
D1 dubbelport i, ny svart dörr med stående slät panel, öppn varv 2-11, med mindre<br />
överljus varv 12-13, 3 m bred nedtill. D2, dubbelport, ny röd dörr med st slät panel,<br />
varv 2-11<br />
Dörr, gåtkonstruktion:<br />
D1, gåtar 260 cm höga med svärd, D2, gåtar 210 cm höga med svärd och tapp uppe<br />
och nere<br />
Fönster: Smala gluggar, knappt synliga utvändigt, 70-75 cm breda, rytmiskt placerade på samtliga<br />
fasader, i överkant på varv 3,6,9,12, 15, 18<br />
Interiör: Låst, kikade in genom dörröppning, interiören delad i tre, en hel mellanvägg och en<br />
med öppning mellan varv 3 och 11, jordgolv<br />
Längd/bredd: 20 x 7,10 m Stighöjd: 2m=8varv, 25 cm<br />
Timmerteknik:<br />
Knuttyp: Dubbelhak, med över- och underhak, 15-16 cm bred knutskalle<br />
Timmerform: Rektangulär, trapetsformad syll<br />
Bearbetning: Planbilat<br />
Såthöjd cm: 3 cm Halsning: Nej längd:<br />
Knutskallens<br />
form:<br />
X<br />
Betans form: Nej<br />
Hakets form: Raka<br />
Dekor:<br />
Krönskalle med droppkant<br />
Inskriptioner: Nej<br />
Kulturhi skydd<br />
Övrigt: Borrhål rytmiskt återkommande i samtliga fasader, varv 3,7,10,12- för byggnadsställningar,<br />
Datering:<br />
96
Bild Lp 20110803<br />
97
40<br />
Inventering av äldre timmerbyggnader i <strong>Uppland</strong>, <strong>Stockholms</strong> län 2007-2009<br />
Administrativa uppgifter:<br />
Datum: 2008-09-29<br />
Funktion: urspr: Magasin nuv: Förråd<br />
Inventerare: Cecilia Pantzar<br />
Ägare: Stockholm stad, Tina Hellman nyttjar<br />
Fastighet: Sturehov<br />
Flyttad: Nej<br />
Socken/kommun: Botkyrka/Botkyrka Gårdsmiljö: Sturehov herrgård<br />
Konstruktion:<br />
Antal stockar i långvägg<br />
/loft: 23<br />
Antal stockar i gavel: 23 Lägsta syllen i: B och D Höjd långvägg/gavel:<br />
5,22 m<br />
Bottenbjälklag mellan: B2-D2*<br />
Mellan/vindsbjälklag mellan: B12-D12<br />
Byggnadsdel Beskrivning (höjdxbredd)<br />
Grund: Plintar av välhuggen sten , 5 utmed D och B, 3 utmed A-C<br />
Takkonstruktion<br />
(nuvarande):<br />
Valmat m enkup tegel på undertak av stående ramsåg. okantade brädor, på sparrverk<br />
m hanband, stödben går ner via kort tvärbjälke och når friligg rem, som löper m A-C<br />
ovan golv<br />
Takkonstruktion<br />
(äldre):<br />
Dörr:<br />
Enkel i A av stående spontade brädor, fiskbenspanel utv, äldre beslag och järnlås,<br />
öppn 174x120cm, tröskel varv 3, öppning nedhak i 3 - hak i halva 11,<br />
Dörr, gåtkonstruktion:<br />
Gåtar med svärd (5 cm), rundad not i timmer, tapp uppe och nere<br />
Fönster: Takkupa i A, med lucka 122x102cm, öppn nedhak i 15 till hak i 21, gluggar av samma<br />
format i B-D, varv 9-10 på bv och varv 18-19 på vind, 50x33cm, samtliga med järnbeslagna<br />
luckor, 51x35 cm,<br />
Interiör: Bottenvåning avdelad med central mellanvägg från B-D, central öppning 174x131cm,<br />
gåtar med svärd (7cm) samt tapp uppe och nere, golvklovor vilar på varv A2-C2,<br />
Längd/bredd: 6,85x10,04m Stighöjd: 2m=9 varv ger22cm<br />
Timmerteknik:<br />
Knuttyp: Dubbelhak, över- och underhak<br />
Timmerform: Rektangulär, 14-15 cm bredd,<br />
Bearbetning: Planbilat<br />
Såthöjd cm: 3 cm Halsning: längd:<br />
Knutskallens<br />
form:<br />
Betans form: Nej<br />
Hakets form: Raka<br />
Dekor:<br />
Nej<br />
Inskriptioner: Nej<br />
Kulturhi skydd<br />
Övrigt: Putsad utvändigt, knuthörn utskjutande som pilasrtrar. Interiör vindstrappa i hörn AB,<br />
Datering:<br />
98
Bild Lp 20110804<br />
X<br />
99