Miljöprioritering av läkemedelsutsläpp i Katrineholm, Eskilstuna och ...
Miljöprioritering av läkemedelsutsläpp i Katrineholm, Eskilstuna och ...
Miljöprioritering av läkemedelsutsläpp i Katrineholm, Eskilstuna och ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
RAPPORT<br />
Id nr: AMM-L-2010/23<br />
Utfärdat dat: 19 maj 2010<br />
Miljöprioritering <strong>av</strong> läkemedelsutsläpp i<br />
<strong>Katrineholm</strong>, <strong>Eskilstuna</strong> <strong>och</strong> Nyköping<br />
En sammanställning <strong>av</strong> utsläpp <strong>av</strong> läkemedelsrester i utgående <strong>av</strong>loppsvatten från<br />
sjukhus samt inkommande <strong>och</strong> utgående <strong>av</strong>loppsvatten från <strong>av</strong>loppsreningsverk<br />
Katja Hagström, yrkeshygieniker, fil.dr<br />
Ghayda Fakhri, kemist, fil.mag<br />
Arbets- <strong>och</strong> miljömedicinska kliniken<br />
Universitetssjukhuset, Örebro<br />
www.orebroll.se/amm
2(19)
3(19)<br />
Innehållsförteckning<br />
Sammanfattning .................................................................................................. 5<br />
1. Bakgrund ......................................................................................................... 7<br />
1.1 Riskklassificeringar ........................................................................................................7<br />
1.2 Anti-inflammatoriska ämnen.........................................................................................8<br />
1.3 Könshormon....................................................................................................................8<br />
1.4 Antibiotika.......................................................................................................................8<br />
1.5 Beta-blockerare...............................................................................................................8<br />
2. Metoder ............................................................................................................ 9<br />
2.1 Mätning <strong>och</strong> analys.........................................................................................................9<br />
2.2 Beräkningar.....................................................................................................................9<br />
3. Resultat........................................................................................................... 10<br />
3.1 <strong>Katrineholm</strong> ..................................................................................................................10<br />
3.2 <strong>Eskilstuna</strong> ......................................................................................................................11<br />
3.3 Nyköping........................................................................................................................12<br />
3.4 Sjukhusen ......................................................................................................................13<br />
3.5 Ämnen under kvantifieringsgränsen ..........................................................................13<br />
4. Diskussion ...................................................................................................... 16<br />
4.1 Anti-inflammatoriska ämnen.......................................................................................16<br />
4.2 Könshormon..................................................................................................................17<br />
4.3 Antibiotika.....................................................................................................................17<br />
4.4 Beta-blockerare.............................................................................................................17<br />
4.5 Övriga ämnen................................................................................................................17<br />
4.6 Slutsats ...........................................................................................................................17<br />
5. Referenser ...................................................................................................... 18
4(19)
5(19)<br />
Sammanfattning<br />
I Sverige förbrukas årligen 1 000 ton läkemedel räknat i aktiva substanser, <strong>och</strong> det<br />
existerar ungefär 1 200 aktiva ämnen i cirka 7 600 olika produkter på den svenska<br />
marknaden. Vår användning <strong>av</strong> läkemedel stiger kontinuerligt vilket medför ökad<br />
risk för att ämnena kan återföras till människan via dricksvatten <strong>och</strong> födoämnen.<br />
Läkemedlen i miljön kommer främst från människors utsöndringar via urin <strong>och</strong><br />
<strong>av</strong>föring. Effekter <strong>av</strong> läkemedel som diskuteras är bland annat antibiotikaresistens<br />
hos bakterier vilket kan induceras vid låga halter <strong>av</strong> antibiotika, hormoners påverkan<br />
på vattenlevande organismer, effekter <strong>av</strong> lugnande medel, antidepressiva läkemedel<br />
<strong>och</strong> grupper <strong>av</strong> antiinflammatoriska läkemedel, så kallad NSAID-gruppen. Arbetet<br />
syftar till att genomföra en miljöprioritering <strong>av</strong> läkemedel utifrån de mätningar som<br />
genomförts <strong>av</strong> läkemedelsrester i utgående vatten från sjukhus samt inkommande <strong>och</strong><br />
utgående vatten från <strong>av</strong>loppsreningsverk (ARV) i <strong>Katrineholm</strong>, <strong>Eskilstuna</strong> <strong>och</strong><br />
Nyköping.<br />
I Sverige används två miljöklassificeringsmetoder för läkemedel var<strong>av</strong> det ena är<br />
PBT-indexet (persistens, bioackumulation <strong>och</strong> toxicitet) som kan anta värden i<br />
intervallet 0-9. Den andra metoden presentera miljörisker som kvoten mellan den<br />
förväntade miljökoncentration <strong>av</strong> läkemedlet, PEC (predicted environmental<br />
concentration) <strong>och</strong> den koncentration som inte har skadlig effekt i miljön, PNEC<br />
(predicted no effect concentration). PEC/PNEC kallas för riskkvot <strong>och</strong><br />
bedömningen görs i 4 klasser, försumbart (10). PEC kan även ersättas med de uppmätta halterna.<br />
Provtagning har genomförts på utgående vatten från sjukhus samt i inkommande<br />
<strong>och</strong> utgående vatten till <strong>av</strong>loppsreningsverk den 8-9 december 2008 i <strong>Katrineholm</strong>,<br />
27-28 maj 2009 i <strong>Eskilstuna</strong> <strong>och</strong> 20-21 samt 27-28 oktober 2009 i Nyköping.<br />
Analyserna utfördes <strong>av</strong> Eurofins i Lidköping där 94 aktiva substanser från<br />
läkemedel analyserades. I resultaten redovisas de 5-8 högsta halterna vid varje<br />
mätpunkt samt ett antal prioriterade ämnen. Till de prioriterade ämnena hör bland<br />
annat aktiva substanser med hormonpåverkan, antibiotika, de mest använda<br />
inflammationshämmande ämnena samt några neuroleptika <strong>och</strong> psykoanaleptika.<br />
För varje mätplats har den uppmätta halten dividerats med PNEC-värdet för att få<br />
en beräknad riskkvot. Den beräknade riskkvoten har sen multiplicerats med värdena<br />
för persistens <strong>och</strong> bioakumulation enligt PBT-indexet, riskkvoten*PB. Att bara<br />
persistens <strong>och</strong> bioakumulation används är för att PNEC-värdet tar hänsyn till<br />
ämnets ekotoxicitet så om hela PBT-index användes skulle man ta hänsyn till<br />
ämnets toxicitet två gånger. Därefter sker en miljöprioritering där alla ämnen med<br />
en beräknad riskkvot över 0,1 prioriteras efter värdet på riskkvoten*PB. Detta görs<br />
både för ämnen över <strong>och</strong> under detektionsgränsen. Ämnen med värden över<br />
detektionsgränsen märks med ett A <strong>och</strong> prioriteringsplatsen medan ämnen under<br />
detektionsgränsen märks med ett B <strong>och</strong> prioriteringsplats.<br />
Vid miljöprioriteringen hamnade ibuprofen högst för 11 <strong>av</strong> de 13 provplatserna.<br />
Även andra anti-inflammatoriska ämnen som naproxen, diklofenak <strong>och</strong> ketoprofen<br />
var för flera <strong>av</strong> provplatserna placerade på miljöprioriteringslistan vilket visar att<br />
detta är en viktig grupp att undersöka ur miljöhänsyn. De könshormoner som<br />
placerade sig högt var östradiol <strong>och</strong> östriol men östron <strong>och</strong> etinylöstradiol finns<br />
också med på prioriteringslistan för flera provplatser. För ämnen under
6(19)<br />
kvantifieringsgränsen ligger hormonerna högt upp på prioriteringslistan vilket<br />
innebär att bättre analysmetoder för dessa ämnen vore önskvärda för att en korrekt<br />
riskbedömning ska kunna genomföras.<br />
Antibiotika som placerade sig högt på prioriteringslistan var bland annat ciprofloxacin,<br />
erytromycin, azitromycin <strong>och</strong> sulfametoxazol <strong>och</strong> de låg högt upp på miljöprioriteringslistan<br />
framför allt i utgående vatten från ARV. Dessa ämnen har en<br />
påverkan på bakteriefloran i miljön men kan också inducera antibiotikaresistens som<br />
är mycket viktigt att undvika. Resistens kan utvecklas i en bakteriestam <strong>och</strong> sedan<br />
sprida sig till andra stammar eller bakteriearter. Beta-blockerarna metaprolol <strong>och</strong><br />
atenolol sågs mestadels vid inkommande <strong>och</strong> utgående vatten till ARV.<br />
Utifrån denna miljöprioritering är de anti-inflammatoriska ämnena den grupp som<br />
har högst prioritering följt <strong>av</strong> könshormoner <strong>och</strong> därefter antibiotika. I bedömningarna<br />
ingick dock endast de 5-8 högsta ämnena per provplats samt prioriterade<br />
ämnen som könshormon <strong>och</strong> antibiotika eftersom detta är ämnen med känd miljöpåverkan<br />
men miljöprioriteringen hade säkert sett annorlunda ut om alla ämnen<br />
hade ingått i analysen. Vid Fass bedömning <strong>av</strong> miljörisk används en beräknad halt i<br />
miljön för att beräkna riskkvoten. Vi använde istället den uppmätta halten för att få<br />
en bättre miljöriskbedömning utifrån de lokala förhållandena. Vår miljöriskbedömning<br />
utifrån den beräknade riskkvoten har ofta en högre riskbeskrivning än den<br />
miljörisk ämnet har fått i Fass. Det ska dock noteras att riskkvot som beräknats är<br />
högre än riskkvoten i den närliggande vattenmiljön eftersom en utspädning <strong>av</strong><br />
ämnena sker vid utsläppet <strong>av</strong> vatten från ARV. Därför vore det <strong>av</strong> intresse att även<br />
mäta halterna i vatten i ARV utsläppsområde. Det är dock viktigt att komma ihåg<br />
att massan <strong>av</strong> läkemedel ändå finns kvar även om en utspädning sker. Mycket lite är<br />
undersökt om samverkan mellan olika aktiva ämnen i läkemedel eller läkemedel<br />
med liknande egenskaper. Detta är ett område som behöver beaktas vid framtida<br />
riskbedömningar inom området.
7(19)<br />
1. Bakgrund<br />
I Sverige förbrukas årligen 1 000 ton läkemedel räknat i aktiva substanser, 1 <strong>och</strong> det<br />
existerar ungefär 1 200 aktiva ämnen i cirka 7 600 olika produkter på den svenska<br />
marknaden. 2, 3 Vår användning <strong>av</strong> läkemedel stiger kontinuerligt vilket medför ökad<br />
risk för att ämnena kan återföras till människan via dricksvatten <strong>och</strong> födoämnen. 4, 5<br />
Läke-medlen i miljön kommer främst från människors utsöndringar via urin <strong>och</strong><br />
<strong>av</strong>föring samt från läkemedel som medvetet hällts ut i <strong>av</strong>loppet. 2, 6 Många <strong>av</strong><br />
ämnena renas dåligt i reningsverk <strong>och</strong> kan till <strong>och</strong> med återskapas igen vilket gör att<br />
de kan hamna i sjöarnas slam <strong>och</strong> recipient samt h<strong>av</strong>. 4, 7 De aktiva substanserna är<br />
ofta relativt stabila mot fysikalisk <strong>och</strong> kemisk påverkan viker gör att de kan vara<br />
svårnedbrytbara i naturen. Låga halter <strong>av</strong> läkemedelsrester har påvisats i dricksvatten<br />
vilket gör att befolkningen även kan exponeras för dessa ämnen. Vad<br />
5, 8-10<br />
detta kan ha för effekt på befolkningen är dock okänt. Läkemedels effekter på<br />
naturen är också okänt. Effekter som diskuteras är bland annat antibiotikaresistens<br />
hos bakterier vilket kan inducera vid låga halter <strong>av</strong> antibiotika. 11 Det har dessutom<br />
påvisats att låga halter <strong>av</strong> hormoner kan påverka flera vattenlevande organismer, till<br />
exempel alger, fisk, kräftor 7, 11 <strong>och</strong> grodor. 12 Andra läkemedel med stor känd miljöpåverkan<br />
är till exempel sömnmedel, lugnande medel, 13 antidepressiva läkemedel<br />
<strong>och</strong> grupper <strong>av</strong> antiinflammatoriska läkemedel (NSAID-gruppen).<br />
Arbetet syftar till att genomföra en miljöprioritering <strong>av</strong> läkemedel utifrån de<br />
mätningar som genomförts <strong>av</strong> läkemedelsrester i utgående vatten från sjukhus samt<br />
inkommande <strong>och</strong> utgående vatten från <strong>av</strong>loppsreningsverk i <strong>Katrineholm</strong>,<br />
<strong>Eskilstuna</strong> <strong>och</strong> Nyköping.<br />
1.1 Riskklassificeringar<br />
Ett miljöklassificeringssystem som används för läkemedel i Sverige PBT-indexet<br />
(persistens, bioackumulation <strong>och</strong> toxicitet) som kan anta värden i intervallet 0-9. Ett<br />
PBT-index på 0 anger att substansen är lättnedbrytbar, inte bioackumulerande <strong>och</strong><br />
har låg ekotoxicitet med ett PBT-index på 9 anger att substansen är svårnedbrytbar,<br />
är bioackumulerande <strong>och</strong> har mycket hög ekotoxicitet. Modellen har utarbetats <strong>av</strong><br />
Stockholms läns landsting <strong>och</strong> Apoteket AB. 5 Ett annat system att presenteras<br />
läkemedels miljörisk är som kvoten mellan den förväntad miljökoncentration <strong>av</strong><br />
läkemedlet, PEC (predicted environmental concentration) <strong>och</strong> den koncentration<br />
som inte har skadlig effekt i miljön, PNEC (predicted no effect concentration).<br />
PEC/PNEC kallas för riskkvoten <strong>och</strong> bedömningen görs i fyra klasser beskrivet i<br />
tabell 1. 2, 5, 14 PEC kan ersättas med den uppmätta halten, så kallad MEC<br />
(meassured environmental concentration).<br />
Tabell 1. Risknivåer för ett läkemedels miljöpåverkan<br />
uttryckt som PEC/PNEC (riskkvot)<br />
Risk för miljöpåverkan<br />
Riskkvoten<br />
Försumbar 10
8(19)<br />
1.2 Anti-inflammatoriska ämnen<br />
Acetylsalicylsyra, ibuprofen, ketoprofen <strong>och</strong> diklofenak är exempel på ämnen som<br />
tillhör denna grupp. Dessa är receptfria läkemedel, medan naproxen som också tillhör<br />
NSAIDs är receptbelagt. Anti-inflammatoriska ämnen är exempel på så kallade<br />
cox-inhibatorer. Dessa ämnen stoppar ett enzym i kroppen som kallas cyklogenas<br />
<strong>och</strong> förkortas till cox. Produktionen <strong>av</strong> prostaglandiner, substanser som orsakar<br />
smärta, feber <strong>och</strong> inflammation sjunker när detta enzym försvinner. 4<br />
1.3 Könshormon<br />
Andelen hormoner som kommer från läkemedel är relativt liten <strong>och</strong> den största<br />
delen <strong>av</strong> de hormoner som når vår miljö är kroppsegna hormoner. 15 De syntetiska<br />
hormonerna, till exempel etinylestradiol som finns i p-piller <strong>och</strong> noretisteron bryts<br />
dock ned långsammare än naturliga hormoner som östradiol <strong>och</strong> östriol. 2, 15 Även<br />
kroppsegna hormon kan framställas syntetiskt <strong>och</strong> kan också ingå i läkemedel.<br />
Hormoner har ekotoxikologiska effekter, framförallt kroniska effekter hos fisk.<br />
Olika studier visar på att exponering för hormoner stör reproduktionen hos fisk<br />
även vid mycket låga halter. 16<br />
1.4 Antibiotika<br />
Antibiotika i <strong>av</strong>loppsvatten kan teoretiskt vara problematisk på flera sätt där ett <strong>av</strong><br />
problemen är antibiotikaresistens. Samhällets kostnader vid ökande resistensutveckling<br />
blir mycket stora på grund <strong>av</strong> längre vårdtider, ökat behov <strong>av</strong> isoleringsvård<br />
<strong>och</strong> högre läkemedelskostnader. 17 Uppkomst <strong>och</strong> spridning <strong>av</strong> antibiotikaresistenta<br />
bakterier har blivit ett stort folkhälsoproblem i hela världen. 18 WHO <strong>och</strong><br />
EU har gett strategier för att hantera ökande resistensutveckling inom mikrobiella<br />
grupper i samhällen. En <strong>av</strong> de viktigaste punkterna är ansvarsfull användning <strong>av</strong><br />
antibiotika inom jordbruket. 19<br />
1.5 Beta-blockerare<br />
Beta-blockerare används vid behandling <strong>av</strong> högt blodtryck <strong>och</strong> för att förhindra<br />
återfall hos patienter med hjärtinfarkt. Exempel på läkemedel i denna grupp är<br />
metoprolol, nadolol, propranolol, atenolol, bisoprolol <strong>och</strong> sotalol. 20 Ekotoxikologiska<br />
studier har visat att flera beta-blockerare är giftiga för vattenlevande<br />
organismer. 21 Flesta <strong>av</strong> dessa ämnen var specifikt toxiska för grönalger 6 <strong>och</strong><br />
Daphnia, små planktoniska kräftdjur. 22 Propranolol är den mest fettlösliga<br />
föreningen <strong>och</strong> är den enda som har potential att lagras i vattenlevande<br />
organismer. 23 Propranolol <strong>och</strong> metoprolol har en hög förmåga att motstå nedbrytning<br />
i vattenmiljön. Flera <strong>av</strong> dessa ämnen har liknande uppbyggnad, 24 vilket<br />
kan innebär att ämnena kan samverka <strong>och</strong> därför kan den totala risken för denna<br />
grupp <strong>av</strong> läkemedel öka. 23
9(19)<br />
2. Metoder<br />
2.1 Mätning <strong>och</strong> analys<br />
Mätningar har genomförts i <strong>Katrineholm</strong>, <strong>Eskilstuna</strong> <strong>och</strong> Nyköping både i utgående<br />
<strong>av</strong>loppsvatten från sjukhus samt ingående <strong>och</strong> utgående vatten från <strong>av</strong>loppsreningsverken<br />
(ARV) i städerna. I <strong>Eskilstuna</strong> togs även prover från <strong>av</strong>rinningen från våtmarksområdet<br />
efter ARV (se tabell 2). Provtagningen genomfördes under 1 dygn 8-<br />
9 december 2008 i <strong>Katrineholm</strong>, 27-28 maj 2009 i <strong>Eskilstuna</strong> <strong>och</strong> 20-21 samt 26-27<br />
oktober 2009 i Nyköping. Provinsamlingen i utgående <strong>av</strong>loppsvatten från sjukhusen<br />
skedde med jämnt intervall under 24 timmar via en automatisk provtagare som<br />
placerats i <strong>av</strong>loppsbrunn till en provmängd på 1000 ml. Proverna från <strong>av</strong>loppsreningsverken<br />
togs under ett dygn på inkommande <strong>och</strong> utgående renat <strong>av</strong>loppsvatten<br />
från reningsverket. Proverna frystes ned <strong>och</strong> transporterades till<br />
laboratorium.<br />
Tabell 2. Provtagningsplatser på sjukhus <strong>och</strong> <strong>av</strong>loppsreningsverk (ARV) där<br />
mätningar <strong>av</strong> läkemedelsrester genomfördes december 2008, maj <strong>och</strong> oktober 2009<br />
i <strong>Katrineholm</strong>, <strong>Eskilstuna</strong> respektive Nyköping<br />
Stad Plats Datum<br />
<strong>Katrineholm</strong> Regionsjukhuset Karsudden 8-9 december 2008<br />
Kullbergska sjukhuset 8-9 december 2008<br />
Rosenholms ARV, inkommande 8-9 december 2008<br />
Rosenholms ARV, utgående i Djurösjön 8-9 december 2008<br />
<strong>Eskilstuna</strong> Mälarsjukhuset 27-28 maj 2009<br />
Ekeby ARV, inkommande 27-28 maj 2009<br />
Ekeby ARV, utgående till våtmark 27-28 maj 2009<br />
Ekeby ARV, utgående från våtmark till <strong>Eskilstuna</strong>ån 27-28 maj 2009<br />
Nyköping Nyköping lasarett, provplats 1 20-21 oktober 2009<br />
Nyköping lasarett, provplats 2 20-21 oktober 2009<br />
Nyköping lasarett, provplats 3 20-21 oktober 2009<br />
Brandholmens ARV, inkommande 26-27 oktober 2009<br />
Brandholmens ARV, utgående till Mellanfjärden 20-21 oktober 2009<br />
Temperaturen var vid provtagningstillfällena 2-5, 12-15 <strong>och</strong> 7-10°C i <strong>Katrineholm</strong>,<br />
<strong>Eskilstuna</strong> respektive Nyköping. Vid lasarettet i Nyköping togs prover vid tre mätpunkter<br />
eftersom <strong>av</strong>loppsledningarna från sjukhuset inte har någon samlad utloppspunkt.<br />
Vid provpunkt 1 ingår även <strong>av</strong>loppsvatten från bostadsområdet Hållet vid<br />
sjukhuset. Vid provpunkt 2 kommer <strong>av</strong>loppsvatten från 4 sjukhusbyggnader <strong>och</strong> vid<br />
provplats 3 kommer <strong>av</strong>loppsvatten från 2 sjukhusbyggnader som bland annat<br />
inrymmer geriatrik, rehabilitering, palliativ vård, barnmottagning <strong>och</strong> tillfälligt även<br />
Oxelösunds äldreboende.<br />
Analyserna utfördes <strong>av</strong> Eurofins i Lidköping där 94 aktiva substanser från<br />
läkemedel analyserades.<br />
2.2 Beräkningar<br />
I resultaten har vi valt att redovisa de 5-8 högsta halterna vid varje mätpunkt samt<br />
ett antal prioriterade ämnen. Till de prioriterade ämnena hör bland annat aktiva<br />
substanser med hormonpåverkan, antibiotika, de mest använda inflammationshämmande<br />
ämnena samt några neuroleptika <strong>och</strong> psykoanaleptika. Koffein har inte<br />
inkluderats eftersom det användes som standard i analyserna.
10(19)<br />
För varje mätplats har den uppmätta halten (MEC) dividerats med PNEC-värdet för<br />
att få en beräknad riskkvot <strong>och</strong> utifrån den har ämnena klassats enligt tabell 1. Den<br />
beräknade riskkvoten har sen multiplicerats med värdena för persistens <strong>och</strong> bioakumulation<br />
enligt PBT-indexet, riskkvoten*PB. Att bara persistens <strong>och</strong> bioakumulation<br />
används är för att PNEC-värdet tar hänsyn till ämnets ekotoxicisitet så om hela<br />
PBT-index användes skulle man ta hänsyn till ämnets ekotoxicitet två gånger. Efter<br />
det så sker en miljöprioritering där alla ämnen med en beräknad riskkvot över 0,1<br />
prioriteras efter värdet på riskkvoten*PB. Detta görs både för ämnen över <strong>och</strong> under<br />
detektionsgränsen. Ämnen med värden över detektionsgränsen märks med ett A <strong>och</strong><br />
prioriteringsplatsen medan för ämnen under detektionsgränsen märks med ett B <strong>och</strong><br />
prioriteringsplats. För ämnen med ett PB värde på 0 eller som saknar ett PB värde<br />
så har endast riskkvoten används för miljöprioriteringen.<br />
3. Resultat<br />
För varje ämne har PNEC-värdet tagits fram om sådant finns, ämnets användningsområde<br />
<strong>och</strong> miljöpåverkan vilket redovisas i bilaga 1. För flera <strong>av</strong> de aktiva<br />
substanserna kunde flera PNEC-värden identifieras men endast det lägsta PNECvärdet<br />
har används i beräkningarna. Om inget PNEC-värde har identifierats så har<br />
det lägsta EC 50 -värdet som hittades i MistraPharmas Wiki databas 25 dividerats med<br />
1000 enligt standardförfarande vid uträkning <strong>av</strong> PNEC enligt den svenska frivilliga<br />
miljöklassning <strong>av</strong> läkemedel som görs på Fass. 14, 26 Beräkningarna <strong>av</strong> riskkvot,<br />
riskkvoten *PB <strong>och</strong> miljöprioritering redovisas i bilaga 2 för alla 13 provplatser.<br />
I tabellerna redovisas också ämnets miljörisk enligt Fass samt PBT-värdet.<br />
För ifosfamid, noretisteron <strong>och</strong> norgestrel låg alla värden under kvantifieringsgränsen<br />
(
11(19)<br />
Tabell 3. Miljöprioritering för ämnen över kvantifieringsgränsen <strong>och</strong> som för den<br />
beräknade riskkvoten fått ett värde >0,1 från sjukhusen samt inkommande (in) <strong>och</strong><br />
utgående vatten (ut) från <strong>av</strong>loppsreningsverket (ARV) i <strong>Katrineholm</strong><br />
Miljöprioritering Karsudden Kullberska ARV-in ARV-ut<br />
A1 Ibuprofen Ibuprofen Ibuprofen Ibuprofen<br />
A2 Östradiol Östradiol Östriol Östriol<br />
A3 Naproxen Ciprofloxacin Östradiol Erytromycin<br />
A4 Clozapine Norfloxacin Paracetamol Sulfametoxazol<br />
A5 Sertralin Erytromycin Sulfametoxazol Diklofenak<br />
A6 Paracetamol Diklofenak Erytromycin Naproxen<br />
A7 Diklofenak Tetracyklin Naproxen Azitromycin<br />
A8 Sulfametoxazol Naproxen Diklofenak Felodipin<br />
A9 Östron Sulfametoxazol Azitromycin Sertralin<br />
A10 - Paracetamol Tetracyklin Paracetamol<br />
A11 - Felodipin Sertralin Ketokonazol<br />
A12 - Sertralin Felodipin Metoprolol<br />
A13 - Östron Ketokonazol Doxycyklin<br />
A14 - Ketokonazol Metoprolol Östron<br />
A15 - Furosemid - -<br />
3.2 <strong>Eskilstuna</strong><br />
För 3 <strong>av</strong> de 4 provtagningsplatserna hamnade ibuprofen på högsta prioriteringsplats<br />
(tabell 4) <strong>och</strong> även här placerades sig de andra anti-inflammatoriska ämnena på<br />
miljöprioriteringslistan, A4-A8. För könshormoner prioriterades östriol på plats A1<br />
vid Mälarsjukhuset medan östradiol <strong>och</strong> östron finns på prioriteringsplatser för<br />
Mälarsjukhuset <strong>och</strong> inkommande vatten vid ARV. Ingen <strong>av</strong> de andra undersökta<br />
könshormonerna hamnade på A-listan för miljöprioritering.<br />
Antibiotika som placerade sig på prioriteringslistan var bland annat erytromycin,<br />
plats A2 för utgående vatten vid ARV samt från våtmarken samt A7 för inkommande<br />
vatten <strong>och</strong> ciprofloxacin prioritering A3 på Mälarsjukhuset samt inkommande<br />
vatten till ARV. Andra antibiotika var azitromycin, sulfametoxazol <strong>och</strong> tetracyklin.<br />
Beta-blockeraren metaprolol återfinns på prioriteringsplats A10 i utgående vatten<br />
från ARV <strong>och</strong> atenolol på plats A15 i inkommande vatten till ARV. För<br />
psykoanaleptika ämnen fick sertralin prioriterades på alla provtagningsplatserna<br />
utom utgående vatten från våtmarkerna (plats A8-A12).
12(19)<br />
Tabell 4. Miljöprioritering för ämnen över kvantifieringsgränsen <strong>och</strong> som för den<br />
beräknade riskkvoten fått ett värde >0,1 från sjukhuset samt inkommande (in) <strong>och</strong><br />
utgående vatten (ut) från <strong>av</strong>loppsreningsverket (ARV) i <strong>Eskilstuna</strong><br />
Miljöprioritering Mälarsjukhuset ARV-in ARV-ut ARV–ut efter våtmark<br />
A1 Östriol Ibuprofen Ibuprofen Ibuprofen<br />
A2 Ibuprofen Östradiol Erytromycin Erytromycin<br />
A3 Ciprofloxacin Ciprofloxacin Azitromycin Sulfametoxazol<br />
A4 Östradiol Tetracyklin Diklofenak Naproxen<br />
A5 Sulfametoxazol Sulfametoxazol Naproxen -<br />
A6 Tetracyklin Naproxen Sulfametoxazol -<br />
A7 Diklofenak Erytromycin Tetracyklin -<br />
A8 Naproxen Diklofenak Sertralin -<br />
A9 Azitromycin Paracetamol Felodipin -<br />
A10 Östron Sertralin Metoprolol -<br />
A11 Paracetamol Azitromycin - -<br />
A12 Sertralin Felodipin - -<br />
A13 Felodipin Ketokonazol - -<br />
A14 Doxycyklin Östron - -<br />
A15 Furosemid Atenolol - -<br />
A16 Ketokonazol - - -<br />
3.3 Nyköping<br />
För 4 <strong>av</strong> de 5 provtagningsplatserna hamnade ibuprofen på högsta prioriteringsplats<br />
(tabell 5) <strong>och</strong> även de andra anti-inflammatoriska ämnena (naproxen, diklorfenak<br />
<strong>och</strong> ketoprofen) är placerade på miljöprioriteringslistan (plats A3-A15). Östrion var<br />
på prioritetsplats A1 vid lasarettet provplats 2, plats A2 för provplats 1 vid lasarettet<br />
samt inkommande vatten till ARV <strong>och</strong> plats A3 vid provplats 3 på lasarettet. Andra<br />
hormoner som östradiol, östron <strong>och</strong> etinylöstradiol finns också med på<br />
prioriteringslistan där 4 <strong>av</strong> de 5 högst prioriterade ämnena vid Nyköpings lasarett<br />
provplats 2, är hormoner.<br />
Antibiotika som placerade sig på prioriteringslistan var bland annat azitromycin<br />
(plats A2), ciprofloxacin prioritering A3 vid provtagningsplats 1 <strong>och</strong> 2 vid<br />
Nyköpings lasarett, erytromycin plats A4 <strong>och</strong> A9, samt sulfametoxazol plats A4 vid<br />
3 provplatser. Beta-blockeraren metaprolol miljöprioriterades i prov 1 från<br />
Nyköpings lasarett samt i utgående <strong>och</strong> inkommande vatten på ARV <strong>och</strong> atenolol<br />
sågs i prov 3 från Nyköpings lasarett samt i utgående vatten från ARV.
13(19)<br />
Tabell 5. Miljöprioritering för ämnen över kvantifieringsgränsen <strong>och</strong> som för den<br />
beräknade riskkvoten fått ett värde >0,1 från sjukhuset samt inkommande (in) <strong>och</strong><br />
utgående vatten (ut) från <strong>av</strong>loppsreningsverket (ARV) i Nyköping<br />
Miljö- Nyköping Nyköping Nyköping ARV-in ARV-ut<br />
prioritering lasarett – prov 1 lasarett – prov 2 lasarett –prov 3<br />
A1 Ibuprofen Östriol Ibuprofen Ibuprofen Ibuprofen<br />
A2 Östriol Ibuprofen Östradiol Östriol Azitromycin<br />
A3 Ciprofloxacin Ciprofloxacin Östriol Östradiol Naproxen<br />
A4 Östradiol Östradiol Etinylöstradiol Naproxen Erytromycin<br />
A5 Paracetamol Sulfametoxazol Östron Sulfametoxazol Sulfametoxazol<br />
A6 Naproxen Paracetamol Diklofenak Paracetamol Diklofenak<br />
A7 Tetracyklin Naproxen Ofloxacin Ofloxacin Felodipin<br />
A8 Diklofenak Norfloxacin Tetracyklin Tetracyklin Metoprolol<br />
A9 Metoprolol Diklofenak Erytromycin Azitromycin Sertralin<br />
A10 Ketokonazol Felodipin Azitromycin Diklofenak Furosemid<br />
A11 Felodipin Azitromycin Atorvastatin Felodipin Karbamazepin<br />
A12 Furosemid Sertralin Ketokonazol <strong>och</strong> Sertralin Atenolol<br />
oxitetracyklin<br />
A13 Enrofloxacin Ketokonazol Budesonid Norfloxacin -<br />
A14 Norfloxacin Furosemid Hydroklortiazid Ketokonazol -<br />
A15 Ketoprofen Östron Atenolol Östron -<br />
A16 Östron Enrofloxacin Doxycyklin Enrofloxacin -<br />
A17 - Trimetoprim Paracetamol Metoprolol -<br />
A18 - - Enrofloxacin - -<br />
3.4 Sjukhusen<br />
Vid utsläpp från sjukhusen så dominerade anti-inflammatoriska ämnen samt könshormoner<br />
med höga prioriteringsplatser (tabell 6). Flera antibiotika kan också ses<br />
där bland annat ciprofloxacin placerar sig högt, på prioriteringsplats A3 för 4 <strong>av</strong> de<br />
6 mätpunkterna. Inga beta-blockerare placerades sig bland de 10 högst prioriterade<br />
ämnena.<br />
3.5 Ämnen under kvantifieringsgränsen<br />
För ämnen under kvantifieringsgränsen genomfördes ändå beräkningar <strong>av</strong> riskfaktorer<br />
trots att värdena är en överskattning <strong>av</strong> risken. Men det som resultaten kan<br />
visa är att för flera <strong>av</strong> ämnena ligger kvantifieringsgränsen 10 – 10 000 högre än det<br />
PNEC-värde som använts i beräkningarna. Ämnen som hamnar högt upp på<br />
prioriteringen är mestadels hormoner samt flera olika antibiotika både i vatten från<br />
sjukhusen (tabell 7) <strong>och</strong> ARV (tabell 8).
Tabell 6. De 10 ämnena med högst miljöprioritering enligt A-listan från sjukhusen i <strong>Katrineholm</strong> (Karsudden <strong>och</strong> Kullbergska),<br />
<strong>Eskilstuna</strong> (Mälarsjukhuset) <strong>och</strong> Nyköping<br />
Miljöprioritering <strong>Katrineholm</strong> <strong>Eskilstuna</strong> Nyköping lasarett<br />
Karsudden Kullberska Mälarsjukhuset Prov 1 Prov 2 Prov 3<br />
A1 Ibuprofen Ibuprofen Östriol Ibuprofen Östriol Ibuprofen<br />
A2 Östradiol Östradiol Ibuprofen Östriol Ibuprofen Östradiol<br />
A3 Naproxen Ciprofloxacin Ciprofloxacin Ciprofloxacin Ciprofloxacin Östriol<br />
A4 Clozapine Norfloxacin Östradiol Östradiol Östradiol Etinylöstradiol<br />
A5 Sertralin Erytromycin Sulfametoxazol Paracetamol Sulfametoxazol Östron<br />
A6 Paracetamol Diklofenak Tetracyklin Naproxen Paracetamol Diklofenak<br />
A7 Diklofenak Tetracyklin Diklofenak Tetracyklin Naproxen Ofloxacin<br />
A8 Sulfametoxazol Naproxen Naproxen Diklofenak Norfloxacin Tetracyklin<br />
A9 Östron Sulfametoxazol Azitromycin Metoprolol Diklofenak Erytromycin<br />
A10 - Paracetamol Östron Ketokonazol Felodipin Azitromycin<br />
Tabell 7. Miljöprioritering för ämnen med halter under kvantifieringsgränsen men ändå en beräknad riskkvot >0,1 från sjukhusen i<br />
<strong>Katrineholm</strong> (Karsudden <strong>och</strong> Kullbergska), <strong>Eskilstuna</strong> (Mälarsjukhuset) <strong>och</strong> Nyköping<br />
Miljöprioritering <strong>Katrineholm</strong> <strong>Eskilstuna</strong> Nyköping lasarett<br />
Karsudden Kullberska Mälarsjukhuset Prov 1 Prov 2 Prov 3<br />
B1 Etinylöstradiol Etinylöstradiol Etinylöstradiol Etinylöstradiol Etinylöstradiol Sulfametoxazol<br />
B2 Östriol Östriol Ofloxacin Sulfametoxazol Ofloxacin Norfloxacin<br />
B3 Norfloxacin Ofloxacin Norfloxacin Ofloxacin Erytromycin Felodipin<br />
B4 Oflaxacin Oxitetracyklin Erytromycin Erytromycin Doxycyklin Sertralin<br />
B5 Oxitetracyklin Azitromycin - Azitromycin - -<br />
B6 Azitromycin Doxycyklin - Doxycyklin - -<br />
B7 Tetracyklin - - Sertralin - -<br />
B8 Doxycyklin - - - - -<br />
B9 Ketokonazol - - - - -
Tabell 8. Miljöprioritering för ämnen med halter under kvantifieringsgränsen men ändå en beräknad riskkvot >0,1 från<br />
inkommande <strong>och</strong> utgående vatten från <strong>av</strong>loppsreningsverken (ARV) i <strong>Katrineholm</strong>, <strong>Eskilstuna</strong> <strong>och</strong> Nyköping<br />
Miljöprioritering <strong>Katrineholm</strong> <strong>Eskilstuna</strong> Nyköping<br />
ARV-in ARV-ut ARV-in ARV-ut Ut från våtmark ARV-in ARV-ut<br />
B1 Etinylöstradiol Etinylöstradiol Östriol Östriol Östriol Etinylöstradiol Etinylöstradiol<br />
B2 Norfloxacin Östradiol Etinylöstradiol Etinylöstradiol Etinylöstradiol Erytromycin Östriol<br />
B3 Oxitetracyklin Oxitetracyklin Ofloxacin Östradiol Östradiol Doxycyklin Östradiol<br />
B4 Ofloxacin Norfloxacin Norfloxacin Norfloxacin Norfloxacin - Norfloxacin<br />
B5 Doxycyklin Tetracyklin Doxycyklin Ofloxacin Ofloxacin - Ofloxacin<br />
B6 - Ofloxacin - Ketokonazol Tetracyklin - Tetracyklin<br />
B7 - - - Doxycyklin Diklofenak - Enrofloxacin<br />
B8 - - - - Azitromycin - Doxycyklin<br />
B9 - - - - Ketokonazol - -<br />
B10 - - - - Doxycyklin - -<br />
15(19)
16(19)<br />
4. Diskussion<br />
Vid Fass bedömning <strong>av</strong> miljörisk används en beräknad halt i miljön för att beräkna<br />
riskkvoten. Vi använde istället den uppmätta halten för att få en bättre miljöriskbedömning<br />
utifrån de lokala förhållandena. Vår miljöriskbedömning från den beräknade<br />
riskkvoten har ofta en högre riskbeskrivning än den miljörisk ämnet har fått i Fass. Det<br />
ska dock noteras att riskkvoten som beräknats är högre än riskkvoten i den närliggande<br />
vattenmiljön eftersom en utspädning <strong>av</strong> ämnena sker vid utsläppet <strong>av</strong> vatten från ARV.<br />
Därför vore det <strong>av</strong> intresse att även mäta halterna i vatten i ARV utsläppsområde. Det är<br />
dock viktigt att komma ihåg att massan <strong>av</strong> läkemedel ändå finns kvar även om en<br />
utspädning sker.<br />
Eftersom inte alla ämnen är inkluderade hade miljöprioriteringen troligen blivit<br />
annorlunda om detta hade kunnat göras men på grund <strong>av</strong> tidsåtgången kunde det inte<br />
göras. Dessutom saknades PNEC-data för ifosfamid, noretisteron, norgestrel, raloxifen,<br />
oxazepam, cetirizin, losartan <strong>och</strong> tramadol så dessa ingår alltså inte i miljöprioriteringen.<br />
Flera <strong>av</strong> mätningarna låg under en kvantifieringsgräns som kunde vara 10 – 10 000 högre<br />
än det PNEC-värde som använts i beräkningarna. Detta gör att det råder en mycket stor<br />
osäkerhet i vilken effekt dessa ämnen kan ha på naturen, om det är så att ämnet finns,<br />
även om halter är mycket låga jämfört med kvantifieringsgränsen.<br />
Det hade varit mycket intressant att göra en massbalans för några substanser för att<br />
kunna uppskatta hur stora mängder <strong>av</strong> läkemedel som släpps ut samt att kunna beräkna<br />
hur stor andel <strong>av</strong> utsläppen som sjukhusen står för. För att kunna göra detta behöver<br />
vattenflödena beräknas samt provtagningen vid de olika provplatserna vara lika. Olika<br />
provtagningsmetodiker kan också användas där genomsnittshalterna under en vecka kan<br />
användas istället för genomsnittshalten under ett dygn.<br />
Mycket lite är undersökt om samverkan mellan olika aktiva ämnen i läkemedel eller<br />
läkemedel med liknande egenskaper <strong>och</strong> därför diskuteras ämnena gruppvis här. Detta är<br />
ett område som behöver beaktas vid vidare riskbedömningar inom området.<br />
4.1 Anti-inflammatoriska ämnen<br />
Det anti-inflammatoriska ämnet som hamnade högst på miljöprioriteringen var ibuprofen<br />
för 11 <strong>av</strong> de 13 provplatserna. Även andra anti-inflammatoriska ämnen som naproxen,<br />
diklofenak <strong>och</strong> ketoprofen var för flera <strong>av</strong> provplatserna placerade högt på miljöprioriteringslistan<br />
vilket visar att detta är en viktig grupp ur miljöhänsyn. Det har visats i andra<br />
studier att naproxen <strong>och</strong> diklofenak förekommer i högre koncentrationer <strong>och</strong> mängder än<br />
övriga läkemedelsrester i sjöar <strong>och</strong> vattendrag 7 <strong>och</strong> att de ofta placerar sig bland de mest<br />
miljöpåverkande substanserna vid samlade miljöbedömningar.
17(19)<br />
4.2 Könshormon<br />
De könshormoner som placerade sig högt, plats A1-A3, var östradiol <strong>och</strong> östriol. Östron<br />
<strong>och</strong> etinylöstradiol finns också med på prioriteringslistan för flera provplatser. I<br />
<strong>Eskilstuna</strong> verkar den totala hormonpåverkan vara lägre än i de andra städerna. Vid<br />
provplats 2 Nyköpings lasarett var 4 <strong>av</strong> de 5 högst prioriterade ämnena hormoner vilket<br />
indikerar att det finns en stor användning i upptagningsområdet till denna provplats. För<br />
ämnen under kvantifieringsgränsen ligger hormonerna högt upp på prioriteringslistan<br />
(plats B1-B3) vilket gör att bättre analysmetoder för dessa ämnen vore önskvärda för att<br />
en korrekt riskbedömning ska kunna genomföras.<br />
4.3 Antibiotika<br />
Antibiotika som placerade sig högt på prioriteringslistan var bland annat ciprofloxacin,<br />
erytromycin, azitromycin samt sulfametoxazol, <strong>och</strong> de låg högt upp på miljöprioriteringslistan<br />
framför allt i utgående vatten från ARV. Dessa ämnen har en påverkan på<br />
bakteriefloran i miljön men kan ju också inducera antibiotikaresistens som är mycket<br />
viktigt att undvika. Resistens kan utvecklas i en bakteriestam <strong>och</strong> sedan sprida sig till<br />
andra stammar eller bakteriearter vilket gör att det är viktigt att undvika. 27<br />
4.4 Beta-blockerare<br />
De beta-blockerare som vi såg vid prioriteringen var metaprolol samt atenolol när dessa<br />
ämnen tillhörde de högsta halterna vid provtagningsplatserna. Detta sågs mestadels vid<br />
inkommande <strong>och</strong> utgående vatten till ARV <strong>och</strong> endast i 2 <strong>av</strong> sjukhusproverna vilket<br />
indikerar att den allmänna användningen <strong>av</strong> dessa ämnen är det som bidrar mestadels till<br />
halterna i vatten.<br />
4.5 Övriga ämnen<br />
Sertralin prioriterades på alla 4 provtagningsplatserna i <strong>Katrineholm</strong>, vid 4 <strong>av</strong> 5 i<br />
<strong>Eskilstuna</strong> samt i 3 <strong>av</strong> 5 i Nyköping, <strong>och</strong> kunde identifieras i utgående vatten från ARV.<br />
4.6 Slutsats<br />
Utifrån denna miljöprioritering är de anti-inflammatoriska ämnena den grupp som har<br />
högst prioritering följt <strong>av</strong> könshormoner <strong>och</strong> sedan antibiotika. I bedömningarna ingick<br />
dock endast de 5-8 högsta ämnena per provplats samt prioriterade ämnen som könshormon<br />
<strong>och</strong> antibiotika eftersom dessa är ämnen med känd miljöpåverkan. Dessutom<br />
sker en utspädning <strong>av</strong> ämnena när de sprids i vattenmiljön. Det ska dock noteras att<br />
massan <strong>av</strong> läkemedel finns kvar även om en utspädning sker.
18(19)<br />
5. Referenser<br />
1. Socialstyrelsen. (2002). Läkemedel i miljön - en hälsorisk? En kartläggning <strong>av</strong> läkemedelsresters<br />
hälsorisker. Artikelnr: 2001-123-76. Stockholm: Socialstyrelsen<br />
2. Läkemedelsverket. (2004). Miljöpåverkan från läkemedel samt kosmetiska <strong>och</strong> hygieniska produkter.<br />
Uppsala: Läkemedelsverket.<br />
3. ApoteketAB. (2005). Läkemedel <strong>och</strong> miljö. ISBN 91-85574-54-6. Stockholm: Stockholms län landsting <strong>och</strong><br />
Stockholms universitet.<br />
4. Andersson, J., Brorström, and E. Lundén. (2007). Screening <strong>av</strong> läkemedelsrester i lakvatten, <strong>av</strong>loppsvatten<br />
<strong>och</strong> slam i Blekinge län. Rapportnummer 2007:9. ISSN 1651-8527. Länsstyrelsen i Blekinge & Landstinget<br />
Blekinge.<br />
5. SLL (2009) Miljöklassificerade läkemedel. www.janusinfo.se/miljo (Datum: 10 december, 2009).<br />
6. Bendz, D., N.A. Paxéus, T.R. Ginn, and F.J. Loge. (2005). Occurrence and fate of pharmaceutically active<br />
compounds in the environment, a case study: Höje River in Sweden. J. Hazard. Mater. 122: 195-204.<br />
7. LandstingetJönköpinglän. (2007). Mål <strong>och</strong> handlingsplan för läkemedel <strong>och</strong> miljö 2008.<br />
http://www.lj.se/info_files/infosida32025/Lakemedel_<strong>och</strong>_miljo_2008.pdf. Jönköping: Landstinget i<br />
Jönköping län.<br />
8. Apoteket (2009) Försäljningsstatistik, Apotekets mätmetoder. Så här mäter vi – ATC <strong>och</strong> DDD-systemet.<br />
http://www.apoteket.se/privatpersoner/om/Sidor/OmApoteketContents_Statistik_Matmetoder_Apoteketsmat<br />
metoder.aspx (Datum, 2009).<br />
9. Heberer, T. (2002). Occurrence, fate, and removal of pharmaceutical residues in the aquatic environment: a<br />
review of recent research data. Toxicol. Lett. 131: 5-17.<br />
10. Webb, S., T. Ternes, M. Gibert, and K. Olejniczak. (2003). Indirect human exposure to pharmaceuticals via<br />
drinking water. Toxicol. Lett. 142: 157-167.<br />
11. Apoteket AB. (2004). Läkemedel <strong>och</strong> miljö. Anteckningar från konferens 21 april 2004 i Göteborg.<br />
Göteborg: Västra Götalandsregionen.<br />
12. Snaprud, P. (2007). Utsläpp får grodor att byta kön. Forskning & Framsteg 4/2007<br />
13. ULL. (2009). Läkemedel <strong>och</strong> miljö. Handlingsplan för Landstinget i Uppsala län, Dnr CK2009-0049.<br />
http://www.lul.se/upload/11350/Handlingsplan%20l%C3%A4kemedel%20<strong>och</strong>%20milj%C3%B6%202009.<br />
pdf Uppsala: Landstinget i Uppsala län.<br />
14. Fass (2007) Environmental classification of pharmaceuticals in www.fass.se – guidance for pharmaceutical<br />
companies.<br />
http://www.fass.se/LIF/RootMedia/Pdf/2007%20Environmental%20classification%20guidance%20docume<br />
nt.pdf (Datum: 4 maj, 2010).<br />
15. Hauffman, S. (2003). Vi måste minska läckaget <strong>av</strong> läkemedel till miljön. Tidningen Apoteket 2/203:<br />
http://www.epilog22.se/miljo_medicin.htm<br />
16. Westerlund, E. (2005). Utvärdering <strong>av</strong> provtagning i reningsverk <strong>och</strong> deponier 2005. ISBN 978-91-85587-<br />
49-0. Malmö: Länsstyrelsen i Skåne län.<br />
17. (2009). Antibiotika. In Läkemedelsboken, A. AB. (ed.), pp. 605-615<br />
18. Samverkan mot antibiotikaresistens (2008) Antibiotika Rekommendationer <strong>och</strong> behandlingsmål 2008:<br />
http://www.ltv.se/upload/Filarkiv/Egna_filer/Kanslier/lakemedel/Baslista/Antib_08.pdf. Hemsida (Datum:<br />
17 februari, 2010).
19(19)<br />
19. Sanderson, H., R.A. Brain, D.J. Johnson, C.J. Wilson, and K.R. Solomon. (2004). Toxicity classification and<br />
evalution of four pharmacruticals classes:antibiotics, antineoplastics, cardiovascular and sex hormones.<br />
Toxicology 203: 27-40.<br />
20. Naturvårdsverket. (2008). Avloppsreningsverkens förmåga att ta hand om läkemedelsrester <strong>och</strong> andra<br />
farliga ämnen. Redovisning <strong>av</strong> regeringsuppdrag. Rapport 5794. ISBN 978-91-620-5794-7.pdf. Stockholm:<br />
Naturvårdsverket.<br />
21. Escher, B., N. Bramaz, M. Richter, and J. Lienert. (2006). Comparative ecotoxicological hazard assessment<br />
of beta-blockers and their human metabolites using a mode-of-action-based test battery and QSAR<br />
approach. Environmental Science & Technology 40(23): 7402-7408.<br />
22. Hernando, M.D., M. Petrovic, A.R. Fernández-Alba, and D. Barceló. (2004). Analysis by liquid<br />
chromatography-electrospray ionization tandem mass spectrometry and acute toxicity evaluation for B-<br />
blockers and lipid-regulating agents in wastewater samples. J. Chromatogr. A (1046): 133-140.<br />
23. Maurer, M., B.I. Escher, P. Richle, C. Schaffner, and A.C. Alder. (2007). Elimination of beta-blockers in<br />
sewage treatment plants. Eawag, Switzerland: Swiss Federal Institute for Aquatic Science and Technology.<br />
24. Sein, M.M., T.C. Schmidt, A. Goll<strong>och</strong>, and C. von Sonntag. (2009). Oxidation of some typical wastewater<br />
contaminants (tributyltin, clarithromycin, metoprolol and diclofenac) by ozone. Duisburg-Essen, Germany:<br />
Instrumental Analytical Chemistry, University of Duisburg-Essen.<br />
25. MistraPharma (2010) MistraPharma Wiki Database: http://www.wikipharma.org/welcome.asp. Hemsida<br />
(Datum: april, 2010).<br />
26. Ågerstrand, M., and C. Rudén. (2010). Evaluation of the accuracy and consistency of the Swedish<br />
Environmental Classification and Information System for pharmaceuticals. Sci. Total Environ.<br />
doi:10.1016/j.scitotenv.2010.02.020<br />
27. SWEDERS. (2005). A report on swedish antibiotic utilisation and resistance in human medicine. ISSN<br />
1400-3473. Stockholm: Smittskyddsinstitutet & Strama.
Bilaga 1<br />
Sammanställning <strong>av</strong> aktiva ämnen <strong>och</strong> dess användning samt<br />
miljöpåverkan
Bilaga 1 1(7)<br />
Sammanställning <strong>av</strong> aktiva ämnen <strong>och</strong> dess användning samt miljöpåverkan<br />
Aktivt ämne CASnummer<br />
PNEC (ng/l) Användning Beskrivning <strong>och</strong> miljöpåverkan<br />
Atenolol 29122-68-7 200 000 1, A<br />
313 000 2, A Beta-receptor blockerare 3 Prioriterat läkemedel för långsiktiga ekotoxikologiska effekter. 4 Bedömningen<br />
är osäker på grund <strong>av</strong> miljödatabrist 3<br />
Atorvastatin 134523-00-5 24 000 5 Behandling <strong>av</strong> förhöjd kolesterol<br />
halter 6<br />
Ämnet bryts ner långsamt i miljön men har inte potential att lagras i<br />
vattenlevande organismer 5<br />
Azitromycin 83905-01-5 9,4 7 Antibakteriellt medel 7 Användning bedömts medföra låg risk för miljöpåverkan. Substansen bryts ner<br />
långsamt i miljön <strong>och</strong> har inte potential att lagras i vattenlevande organismer 7<br />
Budesonid 51333-22-3 8 600 8 Lindrar allergiska besvär 6 Har potential att lagras upp i vattenlevande organismer <strong>och</strong> är inte biologiskt<br />
lättnedbrytbart. Aktivt ämne i entocort, pulmicort, turbuhaler <strong>och</strong> symbicort<br />
har budesonid 8<br />
Cefuroxim 55268-75-2 76 000 10<br />
91 000 9 Antibakteriellt medel 10 Ämnet bryts ner långsamt i miljön <strong>och</strong> har inte potential att lagras i<br />
vattenlevande organismer 10<br />
Cetirizin 83881-51-0 Data saknas Antihistamin för systemiskt bruk De högsta halterna <strong>av</strong> antihistaminer står i samband med <strong>av</strong> höga halter <strong>av</strong><br />
växtpollen i luften 11<br />
Ciprofloxacin 85721-33-1 5 9 Antibakteriellt medel Prioriterat läkemedel för långsiktiga ekotoxikologiska effekter 4<br />
Clozapine/Klozapin 5786-21-0 310 12 Neuroleptika, lugnande medel<br />
<strong>och</strong> sömnmedel<br />
Substansen är potentiellt persistent <strong>och</strong> har potential att lagras i vattenlevande<br />
organismer 12<br />
Dextropropoxifen 469-62-5 5400 13 Smärtstillande Ämnet är ett narkotikaklassat preparat. Ekotoxikologiska data saknas 14<br />
Diklofenak 15307-86-5<br />
15307-79-6<br />
9, 15<br />
115<br />
100 000 13 Antiinflammatoriskt <strong>och</strong><br />
antireumatiskt medel<br />
Ingår i gruppen receptfria cox-hämmare. Kan påverka reaktioner i lever, njurar<br />
<strong>och</strong> gälar hos regnbåge 16 samt njurar hos gamar<br />
Doxycyklin 564-25-0 316 13 Antibakteriellt medel 17 Ekotoxikologiska data saknas 17<br />
Enrofloxacin 93106-60-6 49 18 Antibakteriellt medel 19 Enrofloxacin är ett kinolonderivat med en baktericid effekt. Fluorokinoloner<br />
passerar <strong>av</strong>loppsreningsverk i oförändrad form 20 <strong>och</strong> anrikas i <strong>av</strong>loppsslam. 21<br />
Fluorokinoloner fotodegraderas dock snabbt i ytvatten. 22 Komplexbinder till<br />
lerjord med divalenta katjoner liksom tetracykliner förekommer 23<br />
Erytromycin 114-07-8 20 24 Antibakteriellt medel 19 Används ofta för människor som har en allergi mot pencillin 19<br />
Etinylöstradiol 57-63-3 0,02 28<br />
0,1 25-27<br />
0,2 13 Könshormon 27 Det används för behandling <strong>av</strong> kvinnor med långvarig <strong>och</strong> svårbehandlad akne<br />
med inslag <strong>av</strong> seborré (fet hy <strong>och</strong> fett hår). Användning <strong>av</strong> etinylestradiol har<br />
bedömts medföra hög risk för miljöpåverkan (fass.se). 27, 29, 30 En del 17-alfaetinylöstradiol<br />
bildas även genom metabolism <strong>av</strong> vissa etinylerade gestagener,<br />
såsom noretisteron/noretisteronacetat samt lynestrenol 6<br />
Felodipin 72509-76-3 50 31 Kalciumantagoniser 6 Det marknadsförs under varumärket Plendil <strong>av</strong> AsteaZeneca <strong>och</strong> Logimax som<br />
är ett kombinationsläkemedel som även innehåller även betablockeraren<br />
metoprolol. 6 Substansen är potentiellt persistent <strong>och</strong> har potential att lagras i<br />
vattenlevande organismer 31
Bilaga 1 2(7)<br />
Aktivt ämne CASnummer<br />
PNEC (ng/l) Användning Beskrivning <strong>och</strong> miljöpåverkan<br />
Furosemid 54-31-9 45 140 32 Vätskedrivande Substansen har inte potential att lagras i vattenlevande organismer 32<br />
100 000 6<br />
Hydroklorotiazid 58-93-5 21 000 33<br />
100 000 13 Vätskedrivande Substansen är potentiellt persistent <strong>och</strong> har inte potential att lagras i<br />
vattenlevande organismer 33<br />
Ibuprofen 15687-27-1 0,1 34<br />
316 28<br />
13, 35<br />
7 100<br />
20 000 25, 26 Antiinflammatoriska <strong>och</strong><br />
antireumatiska medel<br />
Ingår i gruppen receptfria cox-hämmare. Substansen bryts ner långsamt i miljön<br />
men har inte potential att lagras i vattenlevande organismer 35<br />
Ifosfamid 3778-73-2 Data saknas Cytostatika 36 Ekotoxikologiska data saknas 36<br />
Karbamazepin/ 298-46-4 7 100 37 Antiepileptiskt medel Ekotoxikologiska data saknas 38<br />
Carbamazepine<br />
17 000 38<br />
Ketpkonazol 65277-42-1 100 39 Antimykotika Används mot hud <strong>och</strong> infektionssjukdomar i t.ex. alternova schampo som är ett<br />
mediciniskt schampo. Varje gram schampo innehåller 20 mg ketokonazol 39<br />
Ketoprofen 22071-15-4 100 000 40 Smärtstillande <strong>och</strong><br />
antiinflammatoriskt medel<br />
Ingår i gruppen receptfria cox-hämmare. Miljörisk: Tillgängliga<br />
ekotoxikologiska data utesluter inte risk för miljöpåverkan 40<br />
Levonorgestrel 797-63-7 1 000 41, 42 Könshormon Tillgängliga ekotoxikologiska data utesluter inte risk för miljöpåverkan.<br />
Substansen bryts ner långsamt i miljön <strong>och</strong> har potential att lagras i<br />
41, 42<br />
vattenlevande organismer<br />
Losartan 114798-26-4 Data saknas Behandling <strong>av</strong> högt blodtryck 6 Losartan är den aktiva substansen i Cozaar. (Fass)<br />
Metoprolol 37350-58-6 8 800 13<br />
31 000 25<br />
58 300 43 Beta-receptor blockerare Är en svårnedbrytbar förening som dock inte verkar ha några negativa effekter i<br />
1, 43<br />
koncentrationer under 25 µg/l<br />
Metronidazol 443-48-1 12 500 44 Antibakteriellt medel Medel vid mun- <strong>och</strong> tandsjukdomar, vid bakteriella <strong>och</strong> virala infektioner,<br />
antiinfektiva- <strong>och</strong> antiseptiska medel för gynekologiskt bruk, för systematiskt<br />
bruk som medel mot protozoer. Substansen är potentiellt persistent <strong>och</strong> har inte<br />
potential att lagras i vattenlevande organismer 44<br />
Mirtazapin 61337-67-5 19 900 45 Psykoanaleptika Jämförs med mianserin <strong>och</strong> nefazodon, eftersom dessa antidepressiva visa<br />
likheter i deras verkningssätt. 46 Substansen bryts ner långsamt i miljön <strong>och</strong> har<br />
potential att lagras i vattenlevande organismer 45<br />
Naproxen 22204-53-1 330 24<br />
640 47<br />
37 000 13 Antiinflammtoriska <strong>och</strong><br />
antireumatiska medel<br />
Ingår i gruppen receptfria cox-hämmare. Substansen bryts ner långsamt i miljön<br />
<strong>och</strong> har inte potential att lagras i vattenlevande organismer 47<br />
Noretisteron 68-22-4 Data saknas Könshormon Det används i vissa kombinerade p-piller <strong>och</strong> i minipiller 19<br />
Norfloxacin 70458-96-7 22 48 Antibakteriellt medel Risk för miljöpåverkan kan inte uteslutas då ekotoxikologiska data saknas 49<br />
Norgestrel 6533-00-2 Data saknas Könshormon Norgestrel är en blandning <strong>av</strong> 2 stereoisomerer, dextronorgestrel (CAS # 797-<br />
64-8) <strong>och</strong> levonorgestrel (CAS # 797-63-7) där endast levonorgestrel är<br />
biologiskt aktiv 19<br />
Oflaxacin 82419-36-1 16 50 Antibakteriellt medel Användning <strong>av</strong> ofloxacin har bedömts medföra försumbar risk för
Bilaga 1 3(7)<br />
Aktivt ämne CASnummer<br />
PNEC (ng/l) Användning Beskrivning <strong>och</strong> miljöpåverkan<br />
miljöpåverkan 50<br />
Oxazepam 604-75-1 Data saknas Neuroleptika Ämnet är lugnande <strong>och</strong> används som sömnmedel. Ekotoxikologiska data<br />
Oxitetracyklin 6153-64-6<br />
79-57-2<br />
saknas 19<br />
Data saknas Antibakteriellt medel Används vid bakteriella <strong>och</strong> virala infektioner på hud samt mot<br />
infektionssjukdomar <strong>och</strong> som antibakteriellt medel vid ögon <strong>och</strong><br />
öronsjukdomar. Ekotoxikologiska data saknas 51<br />
Paracetamol 103-90-2 9200 13, 25, 37, 52 Smärtstillande Säljs i Sverige receptfritt vanligen under varunamnen Alvedon, Reliv <strong>och</strong><br />
Panodil. Toxisk dos för vuxna är ca 140 mg per kg kroppsvikt. Substansen bryts<br />
ner långsamt i miljön <strong>och</strong> har potential att lagras i vattenlevande organismer 52<br />
Propranolol 525-66-6 5 37, 53 Beta-receptor blockerare Är en svårnedbrytbar förening som dock inte verkar ha några negativa effekter i<br />
6 Ranitidin användas för att minska besvär <strong>av</strong> sura uppstötningar. 6 Substansen<br />
koncentrationer under 25 µg/l<br />
Raloxifen 84449-90-1 Data saknas Könshormon<br />
Ranitidin 66357-35-5 167000 13 Histamin-2-receptorblockerare<br />
320 000 54 bryts ner långsamt i miljön, <strong>och</strong> har inte potential att lagras i vattenlevande<br />
organismer 54<br />
Sertralin 79617-96-2 56 55 Psykoanaleptika Användning har bedömts medföra medelhög risk för miljöpåverkan 55<br />
Antibakteriellt medel Ekotoxikologiska data saknas 19<br />
Antibakteriellt medel Substansen bryts ner långsamt i miljön (1 % nedbrytning efter 28 dagar) <strong>och</strong><br />
Sulfametoxazol/ 723-46-6<br />
19, 37<br />
27<br />
trimetoprim<br />
118 25<br />
Tetracyklin 60-54-8<br />
13, 25<br />
90<br />
64-75-5 310 56 har potential att lagras i vattenlevande organismer 56<br />
Tramadol 27203-92-5 Data saknas Smärtstillande Ekotoxikologiska data saknas 19<br />
Trimetoprim <strong>och</strong><br />
sulfametoxazol<br />
738-70-5 16 000 19<br />
56 000 19 Antibakteriellt medel Används vid olika typer <strong>av</strong> infektioner i urinvägarna <strong>och</strong> i prostata samt vid<br />
försämring <strong>av</strong> kronisk luftvägsinfektion. Substansen bryts ner långsamt i miljön<br />
<strong>och</strong> har inte potential att lagras i vattenlevande organismer 19<br />
Tylosin 140-69-0 555 57 Antibakteriellt medel Veterinärmedicinskt läkemedel för behandling <strong>av</strong> bakterieinfektioner <strong>och</strong> kolit<br />
hos sällskapdjur.<br />
13, 28<br />
Östradiol/estradiol 50-28-2 0,02 Könshormon <strong>och</strong> endokrin terapi Substansen bryts ner långsamt i miljön <strong>och</strong> har potential att lagras i<br />
57-91-0 0,08 58, 59 58, 59<br />
vattenlevande organismer<br />
Östriol/estriol 50-27-1 0,01 60 Könshormon Ekotoxikologiska data saknas 61<br />
0,75 13, 28<br />
Östron 53-16-7 59 62, A Könshormon Andra kvinnliga könshormon har visats ge feminisering <strong>av</strong> fisk nedströms<br />
65 62, A kommunala reningsverk 63<br />
1, 43
Bilaga 1<br />
4(7)<br />
Referenser<br />
1. Hernando, M.D., M. Petrovic, A.R. Fernández-Alba, and D. Barceló. (2004). Analysis by liquid<br />
chromatography-electrospray ionization tandem mass spectrometry and acute toxicity evaluation for B-<br />
blockers and lipid-regulating agents in wastewater samples. J. Chromatogr. A (1046): 133-140<br />
2. Cleuvers, M. (2005). Initial risk assessment for three B-blockers found in the aquatic environment.<br />
Chemosphere (59): 199-205<br />
3. Fass (2009) Atenolol:<br />
http://www.fass.se/LIF/produktfakta/artikel_produkt.jsp?NplID=19990827000223&DocTypeID=5#ID<br />
E4POETUAHOWVERT1. Hemsida (Datum: 4 december, 2009)<br />
4. Pomati, F., C. Orlandi, M. Clerici, F. Luciani, and E. Zuccato. (2007). Effects and Interactions in an<br />
Environmentally Relevant Mixture of Pharmaceuticals. . Toxicol. Sci. 102(1): 129-137<br />
5. Fass (2009) Atorvastatin:<br />
http://www.fass.se/LIF/produktfakta/artikel_produkt.jsp?SpecID=107144&DocTypeID=3#IDE4POIC<br />
UCCOFVERT1. Hemsida (Datum: 1 december, 2009)<br />
6. Läkemedelsverket (2010) Läkemedelsverket.se. Hemsida (Datum)<br />
7. Fass (2010) Azitromycin:<br />
http://www.fass.se/LIF/produktfakta/artikel_produkt.jsp?NplID=19920703000023&DocTypeID=5#ID<br />
E4POFIUB0OOVERT1. Hemsida (Datum: 14 april, 2010)<br />
8. Fass (2010) Budesonid:<br />
http://www.fass.se/LIF/produktfakta/artikel_produkt.jsp?NplID=20050126000082&DocTypeID=5#ID<br />
E4POF1UANGZVERT1. Hemsida (Datum: 8 januari, 2010)<br />
9. STF. (2006). Initial assessment of eleven pharmaceuticals using the EMEA guideline in Norway. TA-<br />
2216/2006. ISBN: 82-7655-295-1. Norge: Statens forurensningstilsyn<br />
10. Fass (2010) Cefuroxim:<br />
http://www.fass.se/LIF/produktfakta/artikel_produkt.jsp?NplID=20040916000378&DocTypeID=5#ID<br />
E4POF4UAPYUVERT1. Hemsida (Datum: 12 januari, 2010)<br />
11. Fass (2010) Cetirizin:<br />
http://www.fass.se/LIF/produktfakta/artikel_produkt.jsp?NplID=20041012000019&DocTypeID=3#ID<br />
E4POFIUB0NUVERT1. Hemsida (Datum: 12 januari, 2010)<br />
12. Fass (2009) Clozapine:<br />
http://www.fass.se/LIF/produktfakta/artikel_produkt.jsp?NplID=19890317000026&DocTypeID=5#ID<br />
E4POE2U9WS5VERT1. Hemsida (Datum: 14 december, 2009)<br />
13. Läkemedelsverket. (2004). Miljöpåverkan från läkemedel samt kosmetiska <strong>och</strong> hygieniska produkter.<br />
Uppsala: Läkemedelsverket<br />
14. Fass (2010) Dextropropoxifen:<br />
http://www.fass.se/LIF/produktfakta/artikel_produkt.jsp?NplID=19881209000064&DocTypeID=5#ID<br />
E4POCBU9EITVERT1. Hemsida (Datum: 1 februari, 2010)<br />
15. STF. (2007). Occurrence of selected pharmaceuticals in wastewater effluents from hospitals (Ullevål<br />
and Rikshospitalet) and VEAS wastewater treatment works. TA- 2246/2007. Norge: Statens<br />
forurensningstilsyn<br />
16. Triebskorn, R., H. Casper, A. Heyd, R. Eikemper, H.R. Köhler, and J. Schwaiger. (2004). Toxic effects<br />
of the non-steroidal anti-inflammatory drug diclofenac. Part II: Cytological effects in liver, kidney, gills<br />
and intestine of rainbow trout (Oncorhynchus mykiss). Aquatic Toxicology 68: 151-166<br />
17. Fass (2010) Doxycyklin. http://www.fass.se/environment/ Hemsida (Datum: 15 april, 2010)
Bilaga 1 5(7)<br />
18. Robinson, A.A., J.B. Belden, and M.J. Lydy. (2005). Toxicity of fluoroquinolone antibiotics to aquatic<br />
organisms. Journal Environmental Toxicology and Chemistry 24(2): 423-430<br />
19. Fass (2010) www.fass.se. april, 2010)<br />
20. Lindberg, R.H., and P. Wennberg. (2005). Screening of human antibiotic substances and determination<br />
of weekly mass flows in five sewage treatment plants in Sweden. Environmental Science & Technology<br />
39(10): 3421-3429<br />
21. Alexy, R., A. Schöll, and K. Kümmerer. (2004). What do we know about antibiotics in the<br />
environment? Pharmaceuticals in the Environment. Berlin: Springer<br />
22. Boxall, A., and A. Fogg. (2004). Veterinary medicines in the environment. Rev. Environ. Contam.<br />
Toxicol. 180: 1-91<br />
23. Hellström, A., and J. Kreuger. (2005). Litteraturstudie <strong>av</strong> veterinärmedicinska produkter inför<br />
screeningen 2006. Rapport 2005:23. Department of Environmental Assessment Swedish University of<br />
Agricultural Sciences (SLU)<br />
24. Isidori, M., M. L<strong>av</strong>orgna, A. Nardelli, L. Pascarella, and A. Parrella. (2005). Toxic and genotoxic<br />
evaluation of six antibiotics on non-target organisms. Sci. Total Environ. 346: 87-98<br />
25. SFT. (2006). Initial assessment of eleven pharmaceuticals using the EMEA guideline in Norway. TA-<br />
2216/2006. ISBN: 82-7655-295-1. Norge: Statens forurensningstilsyn<br />
26. SFT. (2007). Occurrence of selected pharmaceuticals in wastewater effluents from hospitals (Ullevål<br />
and Rikshospitalet) and VEAS wastewater treatment works. TA- 2246/2007. Norge: Statens<br />
forurensningstilsyn<br />
27. Fass (2010) Etinylöstradiol, produktfakta:<br />
http://www.fass.se/LIF/produktfakta/artikel_produkt.jsp?NplID=19991229000095&DocTypeID=5#ID<br />
E4POBUU91LPVERT1. Hemsida (Datum: 16 april, 2010)<br />
28. Andersson, J., A. Woldegiorgis, M. Remberger, L. Kaj, Y. Ekheden, B. Dusan et al. (2006). Results<br />
from the Swedish National Screening Programme 2005. Subreport 1: Antibiotics, Antiinflammatory<br />
substances and Hormones: Report B1689. Stockholm: IVL<br />
29. Fass (2010) Etinylöstradiol:<br />
http://www.fass.se/LIF/produktfakta/artikel_produkt.jsp?NplID=19991229000095&DocTypeID=5#ID<br />
E4POBUU91LPVERT1. Hemsida (Datum: 15 april, 2010)<br />
30. Fass (2010) Etinylöstradiol, nyheter: http://www.lakemedelsverket.se/Alla-nyheter/NYHETER---<br />
2003/Potentiella-miljorisker-med-EVRA-<strong>och</strong>-NuvaRing/. Hemsida (Datum: 15 april, 2010)<br />
31. 31. Fass (2010) Felodipin:<br />
http://www.fass.se/LIF/produktfakta/artikel_produkt.jsp?NplID=20021217000465&DocTypeID=5#ID<br />
E4POFDUAX27VERT1. Hemsida (Datum: 26 april, 2010)<br />
32. Fass (2010) Furosemid:<br />
http://www.fass.se/LIF/produktfakta/artikel_produkt.jsp?NplID=19900615000168&DocTypeID=5#ID<br />
E4POBTU90VUVERT1. Hemsida (Datum: 10 januari, 2010)<br />
33. Fass (2010) Hydroklorotiazid:<br />
http://www.fass.se/LIF/produktfakta/artikel_produkt.jsp?NplID=20040607006108&DocTypeID=5#ID<br />
E4POBUU91ZCVERT1. Hemsida (Datum: 13 februari, 2010)<br />
34. de Lange, H.J., W. Noordoven, M. A.J., M. Lurling, and E.T.H.M. Peeters. (2006). Beh<strong>av</strong>ioural<br />
responses of Gammarus pulex (Crustacea, Amphipod) to low concentrations of pharmaceuticals.<br />
Aquatic Toxicology 78: 209-216
Bilaga 1<br />
35. Fass (2010) Ibuprofen:<br />
http://www.fass.se/LIF/produktfakta/artikel_produkt.jsp?NplID=19901012000010&DocTypeID=<br />
5#IDE4POEKUAAH3VERT1. Hemsida (Datum: 13 februari, 2010)<br />
6(7)<br />
36. Fass (2010) Ifosfamid:<br />
https://www.fass.se/LIF/produktfakta/artikel_produkt.jsp?NplID=19900208000056&DocTypeID=5#up<br />
p. Hemsida (Datum: 15 april, 2010)<br />
37. Naturvårdsverket. (2008). Avloppsreningsverkens förmåga att ta hand om läkemedelsrester <strong>och</strong> andra<br />
farliga ämnen. Redovisning <strong>av</strong> regeringsuppdrag. Rapport 5794. ISBN 978-91-620-5794-7.pdf.<br />
Stockholm: Naturvårdsverket<br />
38. Fass (2010) Karbamazepin:<br />
http://www.fass.se/LIF/produktfakta/artikel_produkt.jsp?NplID=19650902000011&DocTypeID=5#ID<br />
E4POC8U9CHDVERT1. Hemsida (Datum: 13 februari, 2010)<br />
39. Fass (2010) Ketokonazol:<br />
http://www.fass.se/LIF/produktfakta/artikel_produkt.jsp?NplID=20050502000019&DocTypeID=5#ID<br />
E4POFAUAUHUVERT1. Hemsida (Datum: 36 april, 2010)<br />
40. Fass (2010) Ketoprofen:<br />
http://www.fass.se/LIF/produktfakta/artikel_produkt.jsp?NplID=19951018000026&DocTypeID=5#ID<br />
E4POEOUADUXVERT1. Hemsida (Datum: 13 januari, 2010)<br />
41. Fass (2010) Levonorgestrel, produktfakta:<br />
http://www.fass.se/LIF/produktfakta/artikel_produkt.jsp?NplID=19751105000034&DocTypeID=3&Us<br />
erTypeID=0#IDE4POCIU9K4SVERT1. Hemsida (Datum: 36 april, 2010)<br />
42. Fass (2010) Levonorgestrel:<br />
http://www.fass.se/LIF/produktfakta/artikel_produkt.jsp?NplID=20050224000021&DocTypeID=3#ID<br />
E4POCIU9K4SVERT1. Hemsida (Datum: 26 april, 2010)<br />
43. Fass (2010) Metoprolol:<br />
http://www.fass.se/LIF/produktfakta/artikel_produkt.jsp?NplID=20041011000010&DocTypeID=5#ID<br />
E4POF3UAPBGVERT1. Hemsida (Datum: 13 januari, 2010)<br />
44. Fass (2010) Metronidazol:<br />
http://www.fass.se/LIF/produktfakta/artikel_produkt.jsp?NplID=20000531000030&DocTypeID=3&Us<br />
erTypeID=0#IDE4POCAU9E4MVERT1. Hemsida (Datum: 14 april, 2010)<br />
45. Fass (2010) Mirtazapin:<br />
http://www.fass.se/LIF/produktfakta/artikel_produkt.jsp?NplID=20040916002969&DocTypeID=5#ID<br />
E4POF8UAT55VERT1. Hemisoda (Datum: 20 januari, 2010)<br />
46. Passier, A., and E. van Puijenbroek. (2005). Mirtazapine-induced arthralgia. Netherlands<br />
Pharmacovigilance Centre Lareb, ‘s-Hertogenbosch<br />
47. Fass (2010) Naproxen:<br />
http://www.fass.se/LIF/produktfakta/artikel_produkt.jsp?NplID=20040607002803&DocTypeID=5#ID<br />
E4POEPUAE0HVERT1. Hemsida (Datum: 20 januari, 2010)<br />
48. Backhaus, T., M. Scholze, and L.H. Grimme. (2000). The single substance and mixture toxicity of<br />
quinolones to the bioluminescent bacterium Vibrio fischeri. Aquatic Toxicology 49: 49-61<br />
49. Fass (2010) Norfloxacin: http://en.wikipedia.org/wiki/Norethisterone. Hemsida (Datum: 15 april, 2010)<br />
50. Fass (2010) Ofloxacin:<br />
http://www.fass.se/LIF/produktfakta/artikel_produkt.jsp?NplID=19901026000013&DocTypeID=5#ID<br />
E4POFIUB0IJVERT1. Hemsida (Datum: 14 april, 2010)
Bilaga 1<br />
7(7)<br />
51. Fass (2010) Oxitetracyklin:<br />
http://www.fass.se/LIF/produktfakta/artikel_produkt.jsp?NplID=19550711000014&DocTypeID=5#ID<br />
E4POBYU951SVERT1. Hemsida (Datum: 14 april, 2010)<br />
52. Fass (2010) Paracetamol (Panadol):<br />
http://www.fass.se/LIF/produktfakta/artikel_produkt.jsp?NplID=20010323000186&DocTypeID=5#ID<br />
E4POC2U97HOVERT1. 20 januari, 2010)<br />
53. Fass (2010) Propranolol:<br />
http://www.fass.se/LIF/produktfakta/artikel_produkt.jsp?NplID=19870918000090&DocTypeID=5#ID<br />
E4POCDU9GH7VERT1. Hemsida (Datum: 10 januari, 2010)<br />
54. Fass (2010) Ranitidin:<br />
http://www.fass.se/LIF/produktfakta/artikel_produkt.jsp?NplID=19931119000033&DocTypeID=5#ID<br />
E4POFBUAUZ3VERT1. Hemsida (Datum: 10 januari, 2010)<br />
55. Fass (2010) Sertralin:<br />
http://www.fass.se/LIF/produktfakta/artikel_produkt.jsp?NplID=20041110000249&DocTypeID=5#ID<br />
E4POFGUAZALVERT1. Hemsida (Datum: 12 januari, 2010)<br />
56. Fass (2010) Tetracyklin:<br />
http://www.fass.se/LIF/produktfakta/artikel_produkt.jsp?NplID=19730831000068&DocTypeID=3&Us<br />
erTypeID=0#IDE4POBVU92G1VERT1. Hemsdia (Datum: 17 januari, 2010)<br />
57. Hillis, D.G., P. Antunes, P.K. Sibley, J.N. Klironomos, and K.R. Solomon. (2008). Structural responses<br />
of Daucus carota root-organ cultures and the arbuscular mycorrhizal fungus, Glomus intraradices, to 12<br />
pharmaceuticals. Chemosphere 73: 344-352<br />
58. Fass (2010) Östradiol, poduktfakta:<br />
http://www.fass.se/LIF/produktfakta/artikel_produkt.jsp?NplID=20031114000017&DocTypeID=3&Us<br />
erTypeID=0#IDE4POBSU8ZVYVERT1. Hemsida (Datum: 15 april, 2010)<br />
59. Fass (2010) Östradiol:<br />
http://www.fass.se/LIF/produktfakta/artikel_produkt.jsp?NplID=19930618000018&DocTypeID=5#Est<br />
radiol. Hemsdia (Datum: 15 april, 2010)<br />
60. Metcalfe, C.D., T.L. Metcalfe, and Y. Kiparissis. (2001). Estrogenic potency of chemicals detected in<br />
sewage treatment plant effluents as determined by in vivo assays with Japanese medaka (Oryzias<br />
latipes). . Environmental Toxicology and Chemistry (20): 297-308<br />
61. Fass (2010) Östriol:<br />
http://www.fass.se/LIF/produktfakta/artikel_produkt.jsp?NplID=20050518000041&DocTypeID=3#ID<br />
E4POBSU8ZVOVERT1. Hemsida (Datum: 11 februari, 2010)<br />
62. Rankouhi, T.R., J.T. Sanderson, I. van Holsteijn, P. van Kooten, A.T.C. Bosveld, and M. van den Berg.<br />
(2005). Effects of environmental and natural estrogens on vitellogenin production in hepatocytes of the<br />
brown frog (Rana temporaria). Aquatic Toxicology 71: 97-101<br />
63. Läkemedelsverket (2010) Potentiella miljörisker med EVRA <strong>och</strong> NuvaRing<br />
(http://www.lakemedelsverket.se/Alla-nyheter/NYHETER---2003/Potentiella-miljorisker-med-EVRA<strong>och</strong>-NuvaRing/).<br />
Hemsida (Datum: 15 april, 2010)
Bilaga 2<br />
Resultat samt beräkningar från mätningar <strong>av</strong> läkemedelsrester
Bilaga 2<br />
1(14)<br />
Resultat samt beräkningar från mätningar <strong>av</strong> läkemedelsrester<br />
I tabellerna redovisas den upp mätta halten (MEC- meassured environmental concentraion),<br />
PNEC (predicted no effect concentration), den halt som anses inte ha någon ekotoxikologisk<br />
effekt, den beräknade riskkvoten (MEC/PNEC), miljörisken utifrån den beräknade<br />
riskkvoten, miljörisken enligt Fass 1 , PBT (persistens, bioakumulation <strong>och</strong> toxicitet) enligt<br />
Stockholms läns landsting 2 , värdet endast för persistens <strong>och</strong> bioackumuleringen (PB),<br />
riskkvoten dividerad med PB samt en miljöprioritering för de 5-8 ämnen med högst halt samt<br />
prioriterade ämnen som hormoner, antibiotika <strong>och</strong> anti-inflamatoriska ämnen som säljs i stor<br />
omfattning. Miljöprioriteringen betecknas med A samt en siffra för ämnen med värden över<br />
detektionsgränsen medan för ämnen under detektionsgränsen märks med ett B <strong>och</strong><br />
prioriteringsplats. Värden med en beräknad riskkvot på
Bilaga 2 2(14)<br />
Tabell 1. Provtagning <strong>av</strong> läkemedel från Karsuddens sjukhus i <strong>Katrineholm</strong> (V064060-08) den 8-9 december 2008.<br />
De ämnen som uppmätts i de högsta halterna är skrivet i fet stil<br />
Aktivt ämne MEC (ng/l) PNEC (ng/l) Beräknad riskkvot Beräknad miljörisk Miljörisk PBT A PB Riskkvot* PB Miljöprioritering<br />
Azitromycin
Bilaga 2 3(14)<br />
Tabell 2. Provtagning <strong>av</strong> läkemedel från Kullbergska sjukhuset i <strong>Katrineholm</strong> (V064061-0) den 8-9 december 2008.<br />
De ämnen som uppmätts i de högsta halterna är skrivet i fet stil<br />
Aktivt ämne MEC (ng/l) PNEC (ng/l) Beräknad riskkvot Beräknad miljörisk Miljörisk PBT A PB Riskkvot* PB Miljöprioritering<br />
Azitromycin
Bilaga 2 4(14)<br />
Tabell 3. Provtagning <strong>av</strong> läkemedel i inkommande vatten till Rosenholms reningsverk i <strong>Katrineholm</strong> (V064062-08) den 8-9 december 2008. De<br />
ämnen som uppmätts i de högsta halterna är skrivet i fet stil<br />
Aktivt ämne MEC (ng/l) PNEC (ng/l) Beräknad riskkvot Beräknad miljörisk Miljörisk PBT A PB Riskkvot* PB Miljöprioritering<br />
Atenolol 1 200 200 000 0,006 Försumbar - 4* 3* 0,02 - B<br />
Azitromycin 15 9,4 1,6 Medelhög Låg 6 3 4,8 A9<br />
Cefuroxim 370 76 000 0,005 Försumbar Försumbar 3* 3 0,015 - B<br />
Diklofenak 330 115 2,9 Medelhög Försumbar 4* 3* 8,7 A8<br />
Doxycyklin
Bilaga 2 5(14)<br />
Tabell 4. Provtagning <strong>av</strong> läkemedel i utgående vatten från Rosenholms reningsverk i <strong>Katrineholm</strong> (V064063-08) den 8-9 december 2008.<br />
De ämnen som uppmätts i de högsta halterna är skrivet i fet stil<br />
Aktivt ämne MEC (ng/l) PNEC (ng/l) Beräknad riskkvot Beräknad miljörisk Miljörisk PBT A PB Riskkvot* PB Miljöprioritering<br />
Atenolol 920 200 000 0,005 Försumbar - 4* 3* 0,02 - B<br />
Azitromycin 12 9,4 1,3 Medelhög Låg 6 3 3,9 A7<br />
Cefuroxim 160 76 000 0,002 Försumbar Försumbar 3* 3 0,006 - B<br />
Diklofenak 410 115 3,6 Medelhög Försumbar 4* 3* 11 A5<br />
Doxycyklin 50 316 0,16 Låg - - - 0,16 A13<br />
Erytromycin 210 20 11 Hög Försumbar 6 3 33 A3<br />
Etinylöstradiol
Bilaga 2 6(14)<br />
Tabell 5. Provtagning <strong>av</strong> läkemedel i utgående vatten från Mälarsjukhuset i <strong>Eskilstuna</strong> (Prov 364) den 27-28 maj 2009.<br />
De ämnen som uppmätts i de högsta halterna är skrivet i fet stil<br />
Aktivt ämne MEC (ng/l) PNEC (ng/l) Beräknad riskkvot Beräknad miljörisk Miljörisk PBT A PB Riskkvot* PB Miljöprioritering<br />
Atenolol 6 800 200 000 0,034 Försumbar - 4* 3* 0,10 - B<br />
Azitromycin 26 9,4 2,8 Medelhög Låg 6 3 8,4 A9<br />
Cefuroxim
Bilaga 2 7(14)<br />
Tabell 6. Provtagning <strong>av</strong> läkemedel i inkommande vatten till Ekeby <strong>av</strong>loppsreningsverk i <strong>Eskilstuna</strong> (Prov 350:1) den 27-28 maj 2009.<br />
De ämnen som uppmätts i de högsta halterna är skrivet i fet stil<br />
Aktivt ämne MEC (ng/l) PNEC (ng/l) Beräknad riskkvot Beräknad miljörisk Miljörisk PBT A PB Riskkvot* PB Miljöprioritering<br />
Atenolol 3 400 200 000 0,02 Låg - 4* 3* 0,06 A15<br />
Azitromycin 12 9,4 1,3 Medelhög Låg 6 3 3,9 A11<br />
Cefuroxim 620 76 000 0,008 Försumbar Försumbar 3* 3 0,02 - B<br />
Ciprofloxacin 1 200 5 240 Hög - 5 3 720 A3<br />
Diklofenak 350 115 3,00 Medelhög Försumbar 4* 3* 9 A8<br />
Doxycyklin
Bilaga 2 8(14)<br />
Tabell 7. Provtagning <strong>av</strong> läkemedel i utgående vatten från Ekeby <strong>av</strong>loppsreningsverk i <strong>Eskilstuna</strong> (Prov 350:2) den 27-28 maj 2009.<br />
De ämnen som uppmätts i de högsta halterna är skrivet i fet stil<br />
Aktivt ämne MEC (ng/l) PNEC (ng/l) Beräknad riskkvot Beräknad miljörisk Miljörisk PBT A PB Riskkvot* PB Miljöprioritering<br />
Atenolol 2 700 200 000 0,014 Försumbar - 4* 3* 0,04 - B<br />
Azitromycin 25 9,4 2,7 Medelhög Låg 6 3 8,1 A3<br />
Cefuroxim 540 76 000 0,007 Försumbar Försumbar 3* 3 0,02 - B<br />
Cetirizin 1 400 - - - - - - - - C<br />
Diklofenak 280 115 2,4 Medelhög Försumbar 4* 3* 7,2 A4<br />
Doxycyklin
Bilaga 2 9(14)<br />
Tabell 8. Provtagning <strong>av</strong> läkemedel i utgående vatten från våtmarkerna efter Ekeby <strong>av</strong>loppsreningsverk i <strong>Eskilstuna</strong> (Prov 350:3) den 27-28 maj<br />
2009. De ämnen som uppmätts i de högsta halterna är skrivet i fet stil<br />
Aktivt ämne MEC (ng/l) PNEC (ng/l) Beräknad riskkvot Beräknad miljörisk Miljörisk PBT A PB Riskkvot* PB Miljöprioritering<br />
Atenolol 1 300 200 000 0,007 Försumbar - 4* 3* 0,02 - B<br />
Azitromycin
Bilaga 2 10(14)<br />
Tabell 9. Provtagning <strong>av</strong> läkemedel i utgående vatten från centrallasarettet i Nyköping (Provpunkt 1 NLN, prov V039358-09) den 20-21 oktober<br />
2009. De ämnen som uppmätts i de högsta halterna är skrivet i fet stil<br />
Aktivt ämne MEC (ng/l) PNEC (ng/l) Beräknad riskkvot Beräknad miljörisk Miljörisk PBT A PB Riskkvot* PB Miljöprioritering<br />
Azitromycin
Bilaga 2 11(14)<br />
Tabell 10. Provtagning <strong>av</strong> läkemedel i utgående vatten från Centrallasarettet i Nyköping (Provpunkt 2 NLN, prov V039359-09) den 20-21<br />
oktober 2009. De ämnen som uppmätts i de högsta halterna är skrivet i fet stil<br />
Aktivt ämne MEC (ng/l) PNEC (ng/l) Beräknad riskkvot Beräknad miljörisk Miljörisk PBT A PB Riskkvot* PB Miljöprioritering<br />
Atenolol 2 800 200 000 0,01 Försumbar - 4* 3* 0,04 - B<br />
Azitromycin 8 9,4 0,85 Låg Låg 6 3 2,6 A11<br />
Cefuroxim 17 76 000 0,0002 Försumbar Försumbar 3* 3 0,0006 - B<br />
Ciprofloxacin 15 000 5 3 000 Hög - 5 3 9 000 A3<br />
Diklofenak 220 115 1,9 Medelhög Försumbar 4* 3* 5,7 A9<br />
Doxycyklin
Bilaga 2 12(14)<br />
Tabell 11. Provtagning <strong>av</strong> läkemedel på utgående vatten från centrallasarettet i Nyköping (Provpunkt 3 NLN, V039360-09) den 20-21 oktober<br />
2009. De ämnen som uppmätts i de högsta halterna är skrivet i fet stil<br />
Aktivt ämne MEC (ng/l) PNEC (ng/l) Beräknad riskkvot Beräknad miljörisk Miljörisk PBT A PB Riskkvot* PB Miljöprioritering<br />
Atenolol 50 000 200 000 0,25 Låg - 4* 3* 0,75 A15<br />
Atorvastatin 11 000 24 000 0,46 Låg Försumbar 4 3 1,4 A11<br />
Azitromycin 5 9,4 0,54 Låg Låg 6 3 1,6 A10<br />
Budesonid 1 300 8 600 0,16 Låg Försumbar 8 6 0,96 A13<br />
Cefuroxim 10 76 000 0,0002 Försumbar Försumbar 3* 3 0,0006 - B<br />
Diklofenak 350 115 3 Medlehög Försumbar 4* 3* 9,0 A6<br />
Doxycyklin 200 316 0,63 Låg - - - 0,63 A16<br />
Enrofloxacin 10 49 0,2 Låg Ej i Sverige - - 0,20 A18<br />
Erytromycin 20 20 1 Medelhög Försumbar 6 3 3,0 A9<br />
Etinylöstradiol 10 0,02 500 Hög Hög 9 6 3 000 A4<br />
Felodipin
Bilaga 2 13(14)<br />
Tabell 12. Provtagning <strong>av</strong> läkemedel i inkommande vatten till Brandholmens reningsverk i Nyköping (V040049-09) den 26-27 oktober 2009.<br />
De ämnen som uppmätts i de högsta halterna är skrivet i fet stil<br />
Aktivt ämne MEC (ng/l) PNEC (ng/l) Beräknad riskkvot Beräknad miljörisk Miljörisk PBT A PB Riskkvot* PB Miljöprioritering<br />
Atenolol 2 800 200 000 0,014 Försumbar - 4* 3* 0,04 - B<br />
Azitromycin 24 9,4 2,5 Medelhög Låg 6 3 7,5 A9<br />
Cefuroxim
Bilaga 2 14(14)<br />
Tabell 13. Provtagning <strong>av</strong> läkemedel på i utgående vatten från Brandholmens reningsverk i Nyköping (V039322-09) den 20-21 oktober 2009.<br />
De ämnen som uppmätts i de högsta halterna är skrivet i fet stil<br />
Aktivt ämne MEC (ng/l) PNEC (ng/l) Beräknad riskkvot Beräknad miljörisk Miljörisk PBT A PB Riskkvot* PB Miljöprioritering<br />
Atenolol 1 900 200 000 0,01 Låg - 4* 3* 0,03 A12<br />
Azitromycin 160 9,4 17 Hög Låg 6 3 51 A2<br />
Cefuroxim 16 76 000 0,0002 Försumbar Försumbar 3* 3 0,0006 - B<br />
Diklofenak 210 115 1,8 Medelhög Försumbar 4* 3* 5,4 A6<br />
Doxycyklin