Sexualitet och intellektuella funktions - ned sättningar - RFSU
Sexualitet och intellektuella funktions - ned sättningar - RFSU
Sexualitet och intellektuella funktions - ned sättningar - RFSU
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Sexualitet</strong> <strong>och</strong><br />
<strong>intellektuella</strong><br />
<strong>funktions</strong> -<br />
<strong>ned</strong> sättningar<br />
Rapport<br />
Författare: Jack Lukkerz
<strong>RFSU</strong>-Gruppen Malmö<br />
www.rfsu.se/malmo<br />
Författare: Jack Lukkerz<br />
Layout: Johan Kimrin
KAPITEL X. XXX SID 3<br />
INNEHÅLL<br />
Bakgrund 4<br />
Syfte med rapporten 5<br />
<strong>Sexualitet</strong> <strong>och</strong> människovårdande yrken 6<br />
Perspektiv på sexualitet 7<br />
– Sexuella script<br />
7<br />
– Normer<br />
8<br />
– Makt<br />
9<br />
Intellektuell <strong>funktions</strong> -<strong>ned</strong>sättning <strong>och</strong> sexualitet 11<br />
– Exempel på intellektuell <strong>funktions</strong><strong>ned</strong>sättning<br />
i relation till sexualitet – autism <strong>och</strong> sexualitet 13<br />
Projektet – tillvägagångssätt <strong>och</strong> erfarenheter 15<br />
– Yrkesverksamma 15<br />
– Brukare 22<br />
Framåtblick 24<br />
Bilaga 25<br />
– Genomförda personalföreläsningar 25<br />
– Genomförda personalkonsultationer 25<br />
– Genomförda utbildningar 25<br />
– Individuell rådgivning 25<br />
– Skolinformationer 26<br />
Referenser 27
SID 4<br />
KAPITEL X. XXX<br />
BAKGRUND<br />
<strong>RFSU</strong> Malmö bedriver sedan drygt tjugo år tillbaka ett<br />
kvalificerat professionellt arbete i syfte att främja sexuell hälsa<br />
<strong>och</strong> sexuellt välbefinnande hos boende i Skåne. Merparten<br />
av arbetet finansieras med statliga hiv/STI-medel som riktar<br />
arbetet mot vissa prioriterade grupper, som ungdomar, unga<br />
vuxna, migranter eller missbrukare. Syftet här är att förebygga<br />
smittspridning av sexuellt överförda infektioner, samt att erbjuda<br />
de yrkesverksamma som möter dessa en kompetens att hantera<br />
frågor av sexuell karaktär (läs mer på Smittskyddsinstitutets<br />
hemsida: www.smi.se). <strong>RFSU</strong> Malmö har även erfarenhet<br />
av arbete inom förskola gällande barns sexualitet, inom<br />
äldreomsorgen liksom utåtriktade säkrare-sex-kampanjer.<br />
Idag erbjuder vi bland annat rådgivning till allmänheten via<br />
telefon <strong>och</strong> internet, föreläsningsuppdrag inom högskola samt<br />
sexualterapeutisk verksamhet utanför det hiv/STI-preventiva<br />
uppdraget.<br />
Genom åren har <strong>RFSU</strong> Malmö i allt högre grad mötts av<br />
förfrågningar från vård- <strong>och</strong> omsorgssektorn, som LSS-vården,<br />
socialpsykiatrin, bolag som bedriver personlig assistans <strong>och</strong><br />
habiliteringen, gällande ökad kompetens i sexuella frågor.<br />
Personalen uttrycker här exempelvis önskemål om att bli<br />
bättre på att bemöta sexualiteten hos sina brukare <strong>och</strong> man<br />
vill erbjuda anpassad sexualupplysning eller individuell råd -<br />
givning. Förfrågningar om insatser av detta slag passar inte<br />
med självklarhet in i det hiv/STI-preventiva uppdraget enligt<br />
gällande riktlinjer <strong>och</strong> kan bara delvis täcka sina egna kostnader<br />
genom avgifter från uppdragsgivare. Således föddes idén att söka<br />
medel för att möta frågor från ovan nämnda verksamheter <strong>och</strong><br />
samtidigt utveckla <strong>RFSU</strong> Malmös arbete inom området sexualitet
KAPITEL X. XXX SID 5<br />
<strong>och</strong> <strong>intellektuella</strong> <strong>funktions</strong><strong>ned</strong>sättningar. Efter ansökan<br />
be viljade <strong>RFSU</strong>:s förbund 98 300 kr för att under 2010<br />
erbjuda sexualupplysning till brukare <strong>och</strong> kompetensutveckling<br />
till personal verksam i Skåne Län. I projektet arbetade Jack<br />
Lukkerz, socionom <strong>och</strong> auktoriserad sexualrådgivare, på<br />
15 % eller motsvarande cirka tre arbetsdagar i månaden.<br />
SYFTE MED RAPPORTEN<br />
Föreliggande rapport ska betraktas dels som en återrapport<br />
gällande beviljade projektmedel <strong>och</strong> riktas till bidragsgivaren<br />
<strong>RFSU</strong>:s förbundsstyrelse, dels som en text där jag i<br />
all mänhet belyser frågan om sexualitet <strong>och</strong> <strong>intellektuella</strong><br />
<strong>funktions</strong><strong>ned</strong>sättningar ur ett teoretiskt <strong>och</strong> erfarenhetsbaserat<br />
perspektiv. Jag står här själv för val av perspektiv.<br />
Rapporten kan med fördel läsas av intresserade ledare<br />
inom verksamheter som arbetar med <strong>funktions</strong><strong>ned</strong>sättningar<br />
eller beslutsfattare gällande finansiering av olika slags ansökningar<br />
inom fältet sexualitet <strong>och</strong> <strong>funktions</strong><strong>ned</strong>sättningar.<br />
Rapporten ska däremot inte läsas såsom en manual eller<br />
handledning till anhöriga eller personal verksam inom fältet<br />
<strong>funktions</strong><strong>ned</strong>sättningar. Min ambition är emellertid att på<br />
längre sikt ta avstamp i mina erfarenheter från projektet <strong>och</strong><br />
skapa en manual till stöd för alla som inom sin professionella<br />
yrkesutövning avseende <strong>funktions</strong><strong>ned</strong>sättningar vill närma sig<br />
frågan om sexualitet.
SID 6<br />
KAPITEL X. XXX<br />
SEXUALITET OCH<br />
MÄNNISKOVÅRDANDE YRKEN<br />
Generellt sett kan ingen yrkesverksam person inom ett människovårdande<br />
yrke kringgå frågan om människors sexualitet. Detta<br />
eftersom yrkesverksamma i alla delar av hälso- <strong>och</strong> sjukvården,<br />
oberoende av vilket område man arbetar inom, kommer att gripa<br />
in i klientens sexualitet (Almås & Pirelli Benestad, 2006). Så först<br />
<strong>och</strong> främst, hur kan vi förstå sexualitet som en del av människan?<br />
WHO (Nationalencyklopedin, 1995) tillämpar en definition<br />
där sexualitet beskrivs som ”integrerad del av varje människas<br />
personlighet (…), ett grundbehov <strong>och</strong> en aspekt av att vara<br />
mänsklig, som inte kan särskiljas från andra livsaspekter”.<br />
<strong>Sexualitet</strong>en jämställs i denna definition inte med samlag,<br />
förmåga till orgasm eller summan av människans erotiska liv.<br />
Samtidigt som ”dessa kan men behöver inte vara en del av vår<br />
sexualitet” är den allmänmänskliga sexualiteten avgjort mer än<br />
så. <strong>Sexualitet</strong>en ”finns i energin som driver oss att söka kärlek,<br />
kontakt, värme <strong>och</strong> närhet; den uttrycks i vårt sätt att känna<br />
<strong>och</strong> väcka känslor samt hur vi rör vid andra <strong>och</strong> själva tar emot<br />
beröring. <strong>Sexualitet</strong>en påverkar tankar, känslor, handlingar <strong>och</strong><br />
gensvar <strong>och</strong> därigenom vår psykiska <strong>och</strong> fysiska hälsa.” (ibid.)<br />
Att personal som i sitt arbete möter <strong>intellektuella</strong><br />
<strong>funktions</strong><strong>ned</strong>sättningar på olika sätt också möter sina brukares<br />
sexualitet torde inte kunna ifrågasättas. Inte heller det faktum<br />
att sexualiteten är lika central för såväl unga som vuxna med<br />
<strong>intellektuella</strong> <strong>funktions</strong><strong>ned</strong>sättningar som för vilken människa<br />
som helst. Men förutom att reflektera kring vad sexualiteten<br />
kan vara för den individ man möter behöver man även medvetandegöra<br />
olika aspekter som påverkar sexualiteten<br />
i allmänhet.
KAPITEL X. XXX SID 7<br />
PERSPEKTIV PÅ SEXUALITET<br />
Sexuella script<br />
<strong>Sexualitet</strong>en kan sägas vara starkt påverkad av sådant en<br />
människa lär sig av sin omgivning, en socialisering där viktiga<br />
personer belönar eller bestraffar önskvärda respektive mindre<br />
önskvärda handlingar eller känslor. Simon & Gagnon (1984)<br />
kallar det som vi alla lärt in för ett sexuellt script, eller ett<br />
manuskript, som reglerar individens sexuella uttryckssätt.<br />
Här besvaras frågorna när, var, hur, med vem <strong>och</strong> varför en<br />
människa har sex. Löfgren-Mårtenson (2003) menar att scriptet<br />
ger individen de svar denne söker på grundläggande frågor om<br />
sexualitet. De utgör en karta som guidar en i de komplicerade<br />
kulturella förväntningar <strong>och</strong> krav som man befinner sig i <strong>och</strong><br />
scriptet har betydelse för möjligheten att hitta acceptabla sätt att<br />
uttrycka sexualiteten på. Det ger jaget tillåtelse till att hänge sig<br />
åt sexuellt beteende <strong>och</strong> tillgång till upplevelser som det åtråvärda<br />
beteendet är förväntat att ge. Människan lär sig därigenom hur<br />
hon ska agera som sexuell varelse i samspel med andra (ibid.).<br />
Scriptet påverkas av individens kön, ålder, bakgrund eller<br />
funktion genom att människan lär sig att agera eller känna på<br />
olika sätt beroende på dessa faktorer. Så lär sig flickor <strong>och</strong> pojkar<br />
olika sätt att uttrycka sin sexualitet på <strong>och</strong> kulturell bakgrund<br />
kan påbjuda vissa önskvärda uttryckssätt i sitt sammanhang.<br />
Även en person med en intellektuell <strong>funktions</strong><strong>ned</strong>sättning har<br />
ett script som påverkas av <strong>funktions</strong><strong>ned</strong>sättningen genom att<br />
den psykosexuella utvecklingen begränsas. Samtidigt finns det<br />
alltid sexuella behov liksom behov av anpassad sexualupplysning<br />
(Löfgren-Mårtenson, 1997). Förutom att brukarens script<br />
behöver medvetandegöras <strong>och</strong> bli föremål för reflektion behöver<br />
även med den yrkesverksammes syn på sexualitet sättas under
SID 8<br />
KAPITEL X. XXX<br />
lupp. Hos personalen handlar det om att skärskåda värderingar<br />
<strong>och</strong> attityder, att tydliggöra den egna sexualsynen. Hos brukarna<br />
handlar det om att erbjudas anpassad sexualupplysning <strong>och</strong><br />
hjälpa till att stärka förmågan att göra val baserade på egna<br />
överväganden.<br />
Normer<br />
Grunden till scriptet utgörs av en rad normer, som riktar<br />
sexualiteten <strong>och</strong> dess möjligheter mot det önskvärda – här<br />
definieras det önskvärda av omgivningen. Två idag i sexologiska<br />
sammanhang ofta åberopade normer är heteronormativiteten <strong>och</strong><br />
kärleksideologin. Den förstnämnda går ut på att alla människor<br />
i vårt samhälle betraktas som om de vore heterosexuella <strong>och</strong><br />
alla företeelser i samhället uppfattas som om de skedde i ett<br />
heterosexuellt sammanhang (Kulick, 2005). Kvinnor förväntas<br />
här vara kvinnliga <strong>och</strong> män manliga <strong>och</strong> varje individ förväntas<br />
åtrå en person av motsatt kön. Kärleksideologin handlar om<br />
att sex <strong>och</strong> kärlek sammankopplas, <strong>och</strong> sex förväntas ske i<br />
förhållanden grundade på kärlek (Forsberg, 2006). Omvänt<br />
innebär det att kärleksförhållanden förväntas innehålla sexuell<br />
aktivitet mellan partnerna (i en underförstått tvåsam relation)<br />
<strong>och</strong> att åtrå <strong>och</strong> lust riktas enbart mot partnern. Svårigheten<br />
i kärleksideologin ligger främst i att föreställningen om<br />
kärlek inbegriper en outtalad förväntan på sexuell trohet.<br />
Denna trohet betraktas här som en säkerhet, ett vaccin – mot<br />
besvikelser, infektioner, utsatthet. Sex som sker i kärleksbaserade<br />
förhållanden sker per definitioner mellan ”utmärkta” individer<br />
eftersom man bara kan utveckla ett kärleksförhållande till en god<br />
person, en person som i det är fri från negativa egenskaper eller<br />
infektioner (Lewin, 2002). Unga <strong>och</strong> vuxna med <strong>intellektuella</strong><br />
<strong>funktions</strong><strong>ned</strong>sättningar kan ha svårigheter att bedöma eventuella
KAPITEL X. XXX SID 9<br />
risker för oönskade konsekvenser, som övergrepp, oönskade<br />
graviditeter eller infektioner, i sitt sökande efter närhet <strong>och</strong> sex.<br />
Normerna ställer höga krav på hur man ska bemöta brukare.<br />
Samtal om sexualitet bör innebära mer än upplysning om kropp<br />
eller risker. Det ställer krav på hur man talar <strong>och</strong> vad man ser<br />
men även hur intresserad man är att diskutera det som sker.<br />
Sexualsynen, t.ex. om man ser sexualiteten som något i grunden<br />
gott <strong>och</strong> lustfyllt eller som något dåligt <strong>och</strong> mest en källa till<br />
irritation, blir avgörande i mötet. Vidare, talar man på sammat<br />
sätt till pojkar som till flickor, eller till kvinnor som till män?<br />
Hur tar man upp frågor rörande homo- <strong>och</strong> bisexualitet samt<br />
transidentitet? Vad erbjuder samtalet om sexualitet för den som<br />
vill ha kärlek utan sex eller sex utan kärlek? Hur ser man på<br />
sexuell utsatthet, på Internets möjligheter, på sexuella fantasier?<br />
Det finns en rad faktorer som varje person som på allvar vill<br />
ta sig an ämnet sexualitet i sitt professionella arbete behöver<br />
ta ställning till.<br />
Makt<br />
När man möter sexualitet hos brukare, men också i relation<br />
till arbetsledning, uppdragsgivare eller finansiär, behöver man<br />
reflektera kring den egna makten liksom den andres faktiska eller<br />
upplevda makt. Foucault (1976) menar att individens möte med<br />
hälso- <strong>och</strong> sjukvården styrs <strong>och</strong> påverkas av en rad maktfaktorer.<br />
Det är lätt att sätta sig in i personalens överläge i relation till sina<br />
brukare, inte bara mot bakgrund av skillnaderna i hierarkisk<br />
position eller funktion utan även för att man ofta är en auktoritet<br />
<strong>och</strong> förebild. Man kanske rentav är den enda personalen som<br />
brukaren möter regelbundet, <strong>och</strong> som blir ens referens <strong>och</strong><br />
mottagare gällande känslor <strong>och</strong> handlingar, även av sexuell<br />
karaktär. Foucault menar att professionella således bör undersöka
SID 10<br />
KAPITEL X. XXX<br />
hur maktmekanismerna verkar <strong>och</strong> notera de avsedda <strong>och</strong> de<br />
oavsedda konsekvenserna av dessa mekanismer. Så hur bemöter<br />
man brukare, om vi antar att det finns en maktfaktor? Vad driver<br />
den professionelle att välja detta yrke, en viss arbetsplats eller<br />
denna målgrupp? Vad vill arbetsgivaren eller statsmakterna?<br />
Stämmer det som den yrkesverksamma bedömer vara arbetets<br />
syfte <strong>och</strong> mål överens med klientens behov? Ges personalen – <strong>och</strong><br />
tar personalen sig själva – tillräckligt med utrymme i form av<br />
utbildning, handledning <strong>och</strong> metodologisk färdighetsträning?<br />
Har man tid att reflektera, att bearbeta attityder <strong>och</strong> normer? Alla<br />
dessa frågor bör ges utrymme för diskussion. För att sluta cirkeln<br />
vill jag här föra in scriptet igen. Vi har alla ett script för hur vi ska<br />
agera, så även i professionella sammanhang. Vi lär oss exempelvis<br />
”hur man gör” på ”den här arbetsplatsen”, hur tidigare kollegor<br />
arbetat eller hur brukaren ”vill ha det”. Dessa inkörda spår<br />
kan underlätta i arbetet, men de kan också innebära oväntade<br />
begräsningar <strong>och</strong> i värsta fall leda till ett sämre arbete, i alla fall<br />
om man har brukarens bästa för ögonen. Därför behöver alla<br />
självklarheter <strong>och</strong> ”sanningar” alltid ingå i reflektion <strong>och</strong> samtal<br />
med brukare <strong>och</strong> med kollegor <strong>och</strong> ledning.<br />
Jag är medveten om att det finns en mängd andra synvinklar<br />
<strong>och</strong> teoribildningar som mycket väl skulle kunna användas i<br />
den här genomgången. Min avsikt med den här rapporten är<br />
främst att inspirera till reflektion kring frågorna <strong>och</strong> till att gå<br />
vidare för att bredda sin egen förståelse <strong>och</strong> för att stärka de egna<br />
fortsättningarna att möta sexualiteten. I nästa kapitel tänkte<br />
jag uppehålla mig specifikt kring sexualitet <strong>och</strong> <strong>intellektuella</strong><br />
<strong>funktions</strong><strong>ned</strong>sättningar.
KAPITEL X. XXX SID 11<br />
INTELLEKTUELL FUNKTIONS -<br />
NEDSÄTTNING OCH SEXUALITET<br />
En person med intellektuell <strong>funktions</strong><strong>ned</strong>sättning är liksom<br />
alla andra en unik människa: helt olik andra – men också<br />
precis som alla andra. Det betyder att varje person med<br />
någon form av <strong>funktions</strong><strong>ned</strong>sättning är en individ med<br />
unika egenskaper, intressen <strong>och</strong> sätt att uttrycka sig men med<br />
lika förutsättningar att njuta som den som inte har någon<br />
<strong>funktions</strong><strong>ned</strong>sättning. Löfgren-Mårtenson (2010) menar<br />
förutom ovanstående att det även råder en stor variation av<br />
<strong>intellektuella</strong> <strong>funktions</strong><strong>ned</strong>sättningar. Det kan vara lindriga<br />
<strong>funktions</strong><strong>ned</strong>sättningar som gränsar till det som uppfattas som<br />
normalt, som exempelvis kommunikationssvårigheter eller<br />
problem att lära in, men där man i övrigt uppfattar <strong>och</strong> uttrycker<br />
sin sexualitet som någon utan <strong>ned</strong>sättning. Det kan handla om<br />
måttliga <strong>funktions</strong><strong>ned</strong>sättningar med mer omfattande svårigheter<br />
att kommunicera, förstå sin omgivning eller att fantisera. Det<br />
kan röra sig om grava begåvningsmässiga <strong>funktions</strong><strong>ned</strong>sättningar<br />
där sexualiteten snarast handlar om beröring <strong>och</strong> som kan riktas<br />
mot vårdande personer, oftast utan att förstås som ett sexuellt<br />
uttryck (ibid.).<br />
Personer med <strong>intellektuella</strong> <strong>funktions</strong><strong>ned</strong>sättningar har<br />
ofta svårigheter att uppfatta tid <strong>och</strong> rum, men också abstrakta<br />
begrepp <strong>och</strong> det underförstådda, som liknelser, ironi eller<br />
symboler. Även det språk som förmedlar attraktion, lust,<br />
önskemål om närhet <strong>och</strong> relationsskapande eller kåthet kan vara<br />
besvärligt att förstå, eller att överhuvudtaget uppfatta. Koder<br />
gällande sexualitet, som t.ex. hur man ska bete sig i förhållande<br />
till rådande normer <strong>och</strong> förväntningar, blir lätt ett språk omöjligt<br />
att greppa (ibid.).
SID 12<br />
KAPITEL X. XXX<br />
För en ung person med intellektuell <strong>funktions</strong><strong>ned</strong>sättning<br />
kan det vara svårt att frigöra sig från föräldrar. För en vuxen kan<br />
anhöriga eller personal påverka ens relationer <strong>och</strong> möjligheter<br />
till att njuta av sin sexualitet. Man kan ha stora behov av omsorg<br />
samtidigt som man vill göra sig oberoende. Man kan ha svårt<br />
med gränssättning gentemot de som vårdar en, som ofta har<br />
tillträde till ens intima kroppsdelar, <strong>och</strong> gentemot partners,<br />
vilket kan leda till oönskade aktiviteter <strong>och</strong> erfarenheter. Den<br />
<strong>intellektuella</strong> <strong>funktions</strong><strong>ned</strong>sättningen kan göra att man har svårt<br />
att förstå normer bland vänner, i media <strong>och</strong> på internet. Personen<br />
kan söka skydd från insyn <strong>och</strong> fly kontroll <strong>och</strong> vill känna sig<br />
normal <strong>och</strong> träffa partners. Man kanske möter en partner på<br />
annan plats vilket ställer krav på att hantera geografiska avstånd.<br />
En del uppfattar sig inte som heterosexuella eller som män<br />
respektive kvinnor. Ens omgivning kan verka överbeskyddande<br />
utifrån sig egen oro, t.ex. för graviditet eller sexuell utsatthet.<br />
Personer med <strong>intellektuella</strong> <strong>funktions</strong><strong>ned</strong>sättningar hamnar<br />
här lätt i ett underläge besvärligt att lösgöra sig ifrån. Samtidigt<br />
handlar det om en grupp som är mer utsatt för risker för sexuell<br />
utsatthet, vilket ställer höga krav på omgivningen att balansera<br />
den enskildes behov av stöd <strong>och</strong> skydd samtidigt som sexualiteten<br />
inte begränsas (ibid.).<br />
Därför behöver personal <strong>och</strong> anhöriga, precis som jag<br />
varit inne på tidigare, erbjudas någon form av samtal <strong>och</strong><br />
utbildning om sexualitet <strong>och</strong> sexologi. I samtalet kan man<br />
reflektera över det man upplever, <strong>och</strong> sexologin kan erbjuda<br />
faktakunskaper. Naturligtvis är det nödvändigt att även<br />
den som har en intellektuell <strong>funktions</strong><strong>ned</strong>sättning erbjuds<br />
grundläggande sexualupplysning <strong>och</strong> möjlighet till att prata om<br />
sin sexualitet, sin kropp <strong>och</strong> sina relationer. Det är nödvändigt<br />
att i all kunskapsförmedling involvera frågor om HBT.
KAPITEL X. XXX SID 13<br />
Även <strong>funktions</strong><strong>ned</strong>sättningens påverkan på kroppen, liksom<br />
den eventuella medicineringens påverkan, måste förklaras.<br />
Samtalet blir här ett viktigt instrument för skapandet av goda<br />
förutsättningar att leva ett rikt sexuellt liv med friheten att vara,<br />
välja <strong>och</strong> njuta.<br />
Exempel på intellektuell <strong>funktions</strong><strong>ned</strong>sättning<br />
i relation till sexualitet – Autism <strong>och</strong> sexualitet<br />
En <strong>funktions</strong><strong>ned</strong>sättning inom autismområdet handlar enligt<br />
Gerland (2004) i stora drag om symptom inom tre områden:<br />
minskad förmåga till socialt samspel, <strong>ned</strong>satt förmåga till<br />
kommunikation samt begränsade <strong>och</strong> stereotypa, upprepade<br />
beteendemönster, som snäva intressen eller aktiviteter. Det kan<br />
t.ex. handla om svårigheter att förstå hur andra tänker eller<br />
känner eller att uttrycka sig <strong>och</strong> förstå andras uttryck, både<br />
med ord <strong>och</strong> icke-verbalt. Spannet rör sig mellan svårigheter<br />
att förstå abstrakta termer, överförd betydelse eller ironi, till att<br />
överhuvudtaget sakna förmågan att tala eller förstå syftet med att<br />
kommunicera. En del kan sakna förmåga att ta kontakt, andra<br />
kan ofta ta kontakt men saknar förståelse för hur man inleder<br />
eller upprätthåller ett samtal. Man kan ha svårigheter att förstå<br />
gränsen mellan offentligt <strong>och</strong> privat <strong>och</strong> längtan efter kontakt<br />
kan innebära att en person med autism går fram till en okänd<br />
person <strong>och</strong> tar henne på kroppen. En del kan lägga saker i andras<br />
fickor, skriva brev eller fråga rakt ut om personen i fråga ”vill<br />
ligga med en”. Specialintresse kan innebära att man följer efter<br />
en person eller visar intresse för ett visst klädesplagg. Intresse<br />
kan här tolkas även som intresse för förutsägbarheten i den<br />
andres reaktion snarare än ett renodlat sexuellt intresse. Autism,<br />
som även inbegriper diagnosen Aspergers syndrom, kan ta sig<br />
en mängd andra uttryck <strong>och</strong> variera i styrka <strong>och</strong> svårighetsgrad,
SID 14<br />
KAPITEL X. XXX<br />
där ovanstående utgör bara ett axplock av exempel. Orsaker till<br />
olika uttryck kan även i vissa fall finnas i mediciners påverkan,<br />
över- eller understimulering, bristande impulskontroll eller<br />
inlärningssvårigheter (ibid.).<br />
Personer med autism ska först <strong>och</strong> främst erbjudas<br />
grundläggande sexualupplysning. Här ingår kunskap om<br />
kroppen, lusten, skillnader mellan könen <strong>och</strong> därmed den<br />
kropp som flickan respektive pojken har, sexuell teknik <strong>och</strong><br />
samlag, onani <strong>och</strong> pubertetens påverkan på kroppen. Även<br />
personlig hygien är en del av detta område. Sexualupplysningen<br />
ska även inbegripa samtal om relationer, kontaktskapande <strong>och</strong><br />
upprätthållande av relationer. Naturligtvis behöver upplysningen<br />
anpassas till personens förutsättningar <strong>och</strong> förmåga till inlärning<br />
(ibid.).<br />
Färdighetsträning genom träning av impulskontroll eller<br />
styrning av beteenden kan bli ett bra verktyg för inlärning<br />
<strong>och</strong> förståelse av sexualiteten i relation till omgivningen. Så<br />
kallade sociala berättelser hjälper att öka förståelsen <strong>och</strong> erbjuda<br />
valmöjligheter. Konkret handlar det om åskådliggöra situationer<br />
med hjälp av bilder eller tankebubblor, något som kan liknas<br />
vid en berättelse i form av seriestrippar. Man kan även främja<br />
vänskapsrelationer genom att tala om vad vänskap är eller hur<br />
man ska känna igen när någon beter sig dumt, <strong>och</strong> häri bejaka<br />
upplevelser av problem, tala om olika situationer <strong>och</strong> berätta det<br />
sanna skälet till att vissa inte är snälla. Det är inte minst angeläget<br />
att informera personen med autism liksom omgivningen om<br />
<strong>funktions</strong><strong>ned</strong>sättningen (ibid.).<br />
Området autism <strong>och</strong> sexualitet är i dag ett område med otillräcklig<br />
kunskap. Många yrkesverksamma har en bred erfarenhet<br />
av att möta brukares sexualitet. En god början är att dokumentera<br />
erfarenheterna utifrån att de flesta bemöter sexualiteten på ett för
KAPITEL X. XXX SID 15<br />
brukarna värdefullt <strong>och</strong> främjande sätt. Samtidigt är det också av<br />
vikt att dokumentera svårigheter <strong>och</strong> utmaningar, <strong>och</strong> avhjälpa<br />
dessa genom t.ex. handledning <strong>och</strong> utbildning. En handlingsplan<br />
där dessa kunskapsbehov identifieras kan bli ett viktigt stöd i<br />
arbetet, innehållande även ansvarsfördelning, det vill säga vem som<br />
ska göra vad gällande sexualitet, liksom när, var eller på vilka sätt<br />
sexualiteten ska mötas (ibid).<br />
PROJEKTET – TILLVÄGAGÅNGSSÄTT<br />
OCH ERFARENHETER<br />
Yrkesverksamma<br />
Uppdragen som genomförts under projektperioden har initierats<br />
genom direkta förfrågningar från verksamheter <strong>och</strong> enskilda<br />
anställda samt föregående års förfrågningar riktade till <strong>RFSU</strong><br />
Malmö. Det totala antalet insatser blev emellertid inte lika högt<br />
som förväntat – flera förfrågningar har inte realiserats trots<br />
återkommande kontakt från min sida.<br />
Upplägget på utbildningsmötena har inneburit möten vid<br />
två tillfällen á två timmar med respektive personalgrupp. Dessa<br />
benämner jag som utbildning i listan <strong>ned</strong>an. Ett par enstaka<br />
möten med personalen har inneburit möte vid ett tillfälle<br />
med fokus på enskilda fall. Dessa möten betecknar jag som<br />
konsultationer.<br />
Jag inledde varje första utbildningstillfälle med<br />
yrkesverksamma med en gemensam associationsövning kring<br />
begreppet sexualitet. Poängen här är att komma bort från den<br />
stereotypa bilden av sex som enbart ”samlag en lördagskväll<br />
med den person man lever i ett förhållande med”. Det finns här<br />
åtskilliga infallsvinklar <strong>och</strong> perspektiv, vilket WHO:s definition
SID 16<br />
KAPITEL X. XXX<br />
ovan kan ge en fingervisning om. Men hur föll då övningen<br />
ut? Ingen diskussion har varit den andra lik, <strong>och</strong> det står klart<br />
att alla yrkesverksamma också är unika individer, i likhet med<br />
sina brukare. Därmed är sexualsynen lika mångfacetterad som<br />
våra olika bakgrunder, men synen på sexualitet präglas också<br />
av faktorer som förväntningar hos enskilda yrkesverksamma på<br />
hur man ska agera i relation till brukare <strong>och</strong> kollegor eller hur<br />
man ska tala om sexualitet; på skillnader i professionernas fokus<br />
eller intressen. Här kan personer med en medicinsk bakgrund<br />
uttrycka vissa perspektiv i sin syn på sexualitet medan personer<br />
med en psykologisk skolning eller med bakgrund i det sociala<br />
arbetet en annan. En diskussion om sexualitet ur ett brett<br />
perspektiv utgör ett avstamp <strong>och</strong> går som en råd tråd genom<br />
alla fortsatta samtal om sexualitet i relation till professionen i<br />
allmänhet <strong>och</strong> brukarna i synnerhet.<br />
Nedanstående modell använder jag som stöd i<br />
associationsövningen:<br />
Biologi<br />
”att vara”<br />
(art)<br />
Psykologi<br />
”att vara”<br />
(individ)<br />
Sociologi<br />
”att få lov”<br />
(grupp/samhälle)<br />
Fritt efter Brander & Hansson (1996)
Exempel på faktorer som kommer upp i denna övning är<br />
njutning, drift, fortplantning <strong>och</strong> föräldraskap, kropp, onani,<br />
relationer eller övergrepp. Listan kan göras oändlig <strong>och</strong> övningen<br />
behöver begränsas i tid för att fungera. I övningen har jag<br />
konsekvent fört in <strong>funktions</strong><strong>ned</strong>sättningen i samtalet som en<br />
fond i förståelsen av alla begrepp som omnämnts.<br />
Det är värt att här kort beskriva den vanliga<br />
missuppfattningen att samtal om sexualitet med brukare ska<br />
handla om att tala om sin egen privata sexualitet. Eller att det<br />
handlar om att tipsa om bättre sexteknik <strong>och</strong> snabbare vägar<br />
till orgasmer. Bilden av sexualiteten som lyxproblematik kan i<br />
enstaka fall lysa igenom <strong>och</strong> personalen ifrågasätter huruvida<br />
det är påkallat att använda knappa tidsmässiga <strong>och</strong> finansiella<br />
resurser till denna fråga. Här fungerar WHO:s definition som ett<br />
stöd i att bredda synen. Visst är det viktigt att i vissa fall upplysa<br />
brukare om sexteknik som ökar njutningen eller förmågan till<br />
orgasm. Men det gäller även att i samtalet närma sig behovet av<br />
kärlek, längtan efter närhet, förälskelse i personal eller idoler, eller<br />
strävan efter att uppfattas som normal av omgivningen. Bilden<br />
av sexuella problem som något slags lyxproblem brukar senast<br />
här kunna förkastas, utifrån en insikt att sexualitet främst blir en<br />
fråga om hälsa <strong>och</strong> välbefinnande för brukaren.<br />
I varje möte fortsätter jag att föra in diskussion om normer.<br />
Normerna innebär som tidigare beskrivet en påverkan på individens<br />
sexualitet <strong>och</strong> kan begränsa dennes förutsättningar att välja, vara<br />
<strong>och</strong> njuta. Förutom heteronormativiteten <strong>och</strong> kärleksideologin<br />
som exempel på normer tar jag även upp köns normen, det vill säga<br />
föreställningen om att det enbart finns två kön <strong>och</strong> en stereotyp bild<br />
av att könen alltid äger inneboende egenskaper eller statiska yttre<br />
tecken. En annan norm, relaterad till sexteknik, är samlagsnormen.<br />
För brukarna, i likhet med många människor, innebär sexualitet<br />
KAPITEL X. XXX SID 17
SID 18<br />
KAPITEL X. XXX<br />
mycket mer än samlag, vilket behöver bekräftas <strong>och</strong> bli föremål<br />
för upplysning <strong>och</strong> reflektion. Inte minst är det viktigt att<br />
<strong>ned</strong>montera normen eller före ställningen om sexualitet som<br />
förunnat vissa individer, men inte andra – här kan personer med<br />
<strong>funktions</strong><strong>ned</strong>sättningar ibland ses som asexuella <strong>och</strong> i avsaknad<br />
av egen förmåga att söka sexuell kontakt. Förslag på frågor som<br />
stöd för diskussion ser ut som följer:<br />
”Har personer med <strong>funktions</strong><strong>ned</strong>sättning en sexualitet?”<br />
”Kan man vara självständig <strong>och</strong> beroende i ett?”<br />
”Vad är ’normalt’ <strong>och</strong> vem bestämmer det?”<br />
”Vad, när, hur, var, med vem <strong>och</strong> varför – script<br />
<strong>och</strong> socialisering”<br />
Utifrån ett socialkonstruktivistiskt perspektiv, som kortfattat<br />
innebär att sexualiteten aldrig är statisk <strong>och</strong> oföränderlig, utan<br />
skapas i en samtid, i en situation <strong>och</strong> i relation till de individer<br />
som utgör ett samhälle, för jag in samtalet på hur normerna i<br />
praktiken kan påverka brukarna sexualitet. Följande frågor utgör<br />
här ett stöd i diskussionen:<br />
”Socialisering i en heterosexuell värld”<br />
”Variationer – kroppskontakt <strong>och</strong> kel snarare än samlag<br />
”Kärleksideologi <strong>och</strong> ”knullkompisar”<br />
”Stegvisa erfarenheter”<br />
”Osäkerhet, drömmar, attraktionshierarki”<br />
”Internetgenerationen”<br />
Ovanstående betyder bland annat att närma sig föreställningen<br />
om att alla skulle vara heterosexuella, om att bredda sexualiteten<br />
till att omfatta mer än samlag, <strong>och</strong> förväntan på samlag, om att<br />
dryfta sex som inte omgärdas av kärleken, eller omvänt kärlek
utan behov av sex. Det handlar också om att förstå att alla<br />
människor skaffar sig stegvisa sexuella erfarenheter, <strong>och</strong> ingen<br />
är någonsin fullärd. Alla kan uppleva stunder av osäkerhet,<br />
man kan drömma <strong>och</strong> önska sig något <strong>och</strong> man kan känna<br />
sig både åtrådd <strong>och</strong> ratad. För personer med <strong>intellektuella</strong><br />
<strong>funktions</strong><strong>ned</strong>sättningar kan emellertid utmaningen också ligga<br />
i att man hamna långt ner i en så kallas attraktionshierarki, där<br />
normen är en heterosexuell man med svensk bakgrund <strong>och</strong> med<br />
en kropp som är fri från <strong>funktions</strong><strong>ned</strong>sättningar. Personer som<br />
”avviker” från denna norm hamnar lättare i ett underläge <strong>och</strong> kan<br />
oftare uppfatta som mindre värda, bortvalda, förfördelade eller<br />
helt enkelt osynliga. Här kommer den tidigare beskrivna frågan<br />
om makt in i bilden.<br />
Personalens egen roll är ett perspektiv som genomsyrar<br />
samtliga diskussioner <strong>och</strong> reflektioner. Personalen är ju ett<br />
verktyg i arbetet med brukarnas sexualitet <strong>och</strong> behöver ges<br />
möjlighet att dryfta sina förutsättningar, funderingar <strong>och</strong><br />
behov. Den viktigaste punkten handlar om att skilja den privata<br />
sexualiteten som varje yrkesverksamme naturligtvis äger från<br />
den sexualitet som brukaren har <strong>och</strong> uttrycker. Med andra ord,<br />
det vore att jämföra äpplen med päron att utgå från sin egen<br />
sexualitet i samtalet med brukaren om dennes sexualitet. Här<br />
gäller det för personalen att arbeta för att hitta ett personligt sätt<br />
att samtala, liksom att fundera kring områden eller ämnen som<br />
känns nära <strong>och</strong> som man med fördel kan integrera i samtalet med<br />
brukare, eller frågeställningar som känns främmande, <strong>och</strong> som<br />
således bör överlämnas till en kollega. När man kan skilja den<br />
privata sexualiteten från brukarens, när man har hittat sin nivå,<br />
när man har utvecklat ett personligt sätt att föra samtal, då kan<br />
man börja tala om att den yrkesverksamme börjat arbeta på ett<br />
rakt igenom professionellt sätt.<br />
KAPITEL X. XXX SID 19
SID 20<br />
KAPITEL X. XXX<br />
Ett stöd i att hitta sin nivå i en hierarki <strong>och</strong> i relation till sin<br />
profession utgörs av PLISSIT-modellen:<br />
Tillåtelse att tala om sexualitet<br />
”permission”<br />
Information om sexualitet<br />
”limited information”<br />
Direkt behandling<br />
”specific suggestion”<br />
Fritt efter Annon (1976)<br />
Fördjupad terapi<br />
”intensive therapy”<br />
PLISSIT-modellen (Annon, 1976) ger en möjlighet att hitta sin<br />
nivå i hierarkin. Ofta räcker det med att den yrkesverksamme<br />
skapar en tillåtelse att tala för att påbörja ett förändringsarbete.<br />
Samtalet kan äga rum precis när som helst, i tv-soffan eller<br />
vid frukostbordet, på stan eller i samband med samtal med en<br />
anhörig. Sedan har de flesta av oss möjlighet att ge begränsad<br />
upplysning, t.ex. om sexhjälpmedel eller om onani, om<br />
kondomer eller om hemsidor på internet. För några kan specifika<br />
råd bli aktuella, t.ex. vid problem relaterade till njutning
KAPITEL X. XXX SID 21<br />
<strong>och</strong> funktion eller samvaro med andra, medan ett fåtal av de<br />
yrkesverksamma kommer att ägna sig åt intensiv terapi. Här är<br />
det viktigt att känna till sexologisk kompetens att hänvisa till vid<br />
behov.<br />
Det ställs en mängd frågeställningar från de yrkesverksamma.<br />
Några vanliga frågor återkommer dock <strong>och</strong> presenteras <strong>ned</strong>an:<br />
Vad är sexualitet för en person med <strong>funktions</strong><strong>ned</strong>sättning?<br />
Skillnader i grad?<br />
Hur hanterar man kärlek mellan brukare resp. mellan<br />
brukare <strong>och</strong> personal?<br />
Hur sätter man gränser utan att kränka eller göra illa?<br />
Hur gör man att gränssättningen inte förstärker<br />
skam <strong>och</strong> skuld?<br />
Sexuella hjälpmedel?<br />
Personalens ansvar? Var skall våra gränser gå?<br />
Jag kommer inte att redogöra för innehållet i diskussionerna<br />
utifrån ovanstående frågor, då detta inte är görbart i den här<br />
rapporten. Men frågorna är viktiga <strong>och</strong> bör ges gott om tid, inte<br />
minst mot bakgrund av att de ofta är frågor som personalen<br />
burit på under längre tid utan att ges möjligheten att gå<br />
vidare. Frågorna utgör också avstamp inför pass nummer två i<br />
utbildningen, som kretsar kring erfarenheter <strong>och</strong> utmaningar i<br />
relation till individuella fall <strong>och</strong> ärendehandledning.<br />
En utbildning riktades till pedagoger vid gymnasiesärskolan<br />
Vipan i Lund. I det här fallet använde jag förutom ovanstående<br />
även specifikt <strong>RFSU</strong>:s ”Sexatlas för skolan”. Lärarna efterlyste i<br />
likhet med lärare vid andra skolor mer kunskap kring att närma<br />
sig frågor om sexualitet i sexualundervisningen, liksom bättre
SID 22<br />
KAPITEL X. XXX<br />
kunskap i att integrera undervisningen i sitt arbete, också under<br />
beaktande av elevernas <strong>funktions</strong><strong>ned</strong>sättningar.<br />
Brukare<br />
Insatser riktade mot brukarna blev inte så många som<br />
ursprungligen förväntat. I princip handlar det om två tillfällen<br />
med sexual upplysningspass till elever på två gymnasiesärskolor<br />
i Malmö samt två rådgivningssamtal direkt till brukare i<br />
lokaler som tillhandahållits av vuxenhabiliteringen i Malmö.<br />
Rådgivningssamtalen handlade om att hitta sätt att hitta partners<br />
för kärlek <strong>och</strong> sex, medan sexualupplysningspassen i skola<br />
liknande ett vanligt sexualupplysningspass i skola i <strong>RFSU</strong>:s regi.<br />
Erfarenheten visar därmed att arbetet främst har riktats mot<br />
personalen som önskar bli bättre på att möta sexualiteten, <strong>och</strong><br />
de facto efterfrågar kompetensutveckling för att i sin tur själva<br />
påbörja ett arbete med brukarna. Detta torde enligt min mening<br />
ligga i linje med hur den formen av arbete bör se ut – det är ju<br />
trots allt personalen som känner sina burkare bäst, <strong>och</strong> därmed<br />
lättast kan bedöma behoven samt tillgodose dessa i form av<br />
upplysning <strong>och</strong> stöd i det dagliga arbetet.<br />
En insats, utbildningsdagen för personal i Hässleholms<br />
kommun, har utvärderats specifikt i samarbete med enhetschef<br />
Anna Svensson. Nedan presenteras personalens omdömen i<br />
diagramform. Överlag är personalen i kommunen allmänt<br />
positiv inställd till att integrera samtal om sexualitet i sitt arbete<br />
med brukare, <strong>och</strong> kan i hög grad själv tänka sig att göra det.<br />
Kunskaperna <strong>och</strong> förutsättningarna för att integrera samtal<br />
om sexualitet bedöms som relativt goda, vilket är glädjande<br />
i synnerhet mot bakgrund av att en stor del av personalen<br />
rådfrågats av brukarna gällande sexualitet.
KAPITEL X. XXX SID 23<br />
0<br />
0<br />
32<br />
12<br />
11<br />
2<br />
1<br />
1<br />
0<br />
40<br />
1. Hur ställer du dig till att<br />
integrera samtal om sexualitet<br />
med brukare/med kollegor i<br />
Fråga 1<br />
allmänhet i dagligt arbete?<br />
40<br />
0<br />
0<br />
35<br />
15<br />
7<br />
0<br />
0<br />
1<br />
0<br />
40<br />
2. Hur ställer du dig till att själv<br />
samtala om sexualitet med<br />
Fråga 2<br />
brukare/kollegor i dagligt arbete?<br />
40<br />
0<br />
0<br />
1<br />
3<br />
14<br />
14<br />
19<br />
7<br />
0<br />
40<br />
0<br />
0<br />
9<br />
8<br />
7<br />
6<br />
6<br />
22<br />
0<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
1<br />
Positivt<br />
2 3 4 5 6<br />
Negativt<br />
3. Hur bedömer du din kunskap<br />
för att bemöta/hantera situationer<br />
som uppstår i relation till<br />
Fråga 3<br />
sexualitet i dagligt arbete?<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
1<br />
Bristfällig<br />
kunskap<br />
2 4 5<br />
3 6<br />
God<br />
kunskap<br />
5. Finns det tillfällen då brukare<br />
rådfrågat dig (i din yrkesroll)<br />
Fråga 5<br />
kring ämnet sex <strong>och</strong> samlevnad?<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
1<br />
Har aldrig<br />
hänt<br />
2 4 5<br />
3 6<br />
Har hänt<br />
flera gånger<br />
0<br />
0<br />
1<br />
9<br />
10<br />
12<br />
18<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
1<br />
Positivt<br />
2 3 4 5 6<br />
Negativt<br />
8<br />
04. Hur bedömer du övriga<br />
förutsättningar (t.ex. tid,<br />
Fråga 4<br />
stöd från ledning/kollegor)?<br />
0<br />
0<br />
1<br />
1<br />
13<br />
24<br />
12<br />
40<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
1<br />
Lågt<br />
2 3 4 5 6<br />
Högt<br />
7<br />
06. Har dagens föreläsning/<br />
information bidragit med<br />
Fråga 6<br />
ny/mer kunskap i ämnet?<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
1<br />
Inga nya<br />
kunskaper<br />
2 4 5<br />
3 6<br />
Mycket ny<br />
kunskap
SID 24<br />
KAPITEL X. XXX<br />
0<br />
0<br />
13<br />
7<br />
18<br />
10<br />
10<br />
0<br />
0<br />
40<br />
7. Har din syn på sex <strong>och</strong><br />
samlevnad relaterat till din<br />
Fråga 7<br />
yrkesroll förändrats efter dagen?<br />
40<br />
0<br />
0<br />
3<br />
6<br />
12<br />
16<br />
16<br />
5<br />
0<br />
40<br />
8. Skulle du önska mer kunskap<br />
i ämnet för att känna dig mer<br />
Fråga 8<br />
bekväm i din yrkesroll?<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
1<br />
Inte alls<br />
2 3 4 5 6<br />
Helt<br />
ny syn<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
1 2 3 4 5 6<br />
Nej, det finns<br />
inget behov<br />
Ja, det finns<br />
stort behov<br />
FRAMÅTBLICK<br />
Arbete med att utbilda personalen bör naturligtvis fortsätta. Det<br />
bör även inkludera handledning <strong>och</strong> konsultationer för personal<br />
<strong>och</strong> verksamheter som redan integrerat samtalet om sexualitet i<br />
det dagliga arbetet. Hur brukarnas behov ser ut behöver utforskas<br />
närmare, liksom personalen behov kring kompetens <strong>och</strong> stöd.<br />
Förhoppningsvis kan vi arbeta vidare med dessa frågeställningar<br />
framöver. Som alltid gäller det här att hitta former för fungerande<br />
långsiktig finansiering för detta arbete.
KAPITEL X. XXX SID 25<br />
BILAGA<br />
Genomförda personalföreläsningar<br />
– Lunds kommun (60 deltagare), 13 april<br />
– Ekens Assistans AB, Furulund (40 deltagare<br />
inkl. anhöriga <strong>och</strong> brukare), 31 maj<br />
Genomförda personalkonsultationer<br />
– Individuell personalkonsultation (Katarina Flykt),<br />
Habilitering Malmö<br />
– Vuxenhabiliteringen Malmö (25 deltagare), 2 nov<br />
– Konsultation studenter på Malmö Högskola (uppsats på<br />
temat sexualitet <strong>och</strong> <strong>intellektuella</strong> <strong>funktions</strong><strong>ned</strong>sättningar),<br />
19 april<br />
Genomförda utbildningar<br />
– Landskrona kommun, uppföljning av tidigare utbildningar<br />
<strong>och</strong> handledning samt stöd i framtagande av handlingsplan<br />
(6-10 deltagare vid respektive möte), 16 juni, 17 september,<br />
30 november<br />
– Hässleholms kommun (80 deltagare), två föreläsningar,<br />
9 november<br />
– Nationella programmet, Gymnasiesärskolan Vipeholm,<br />
Lund (10 pedagoger)<br />
– Planering 4 okt<br />
– Utbildning 23 nov samt 7 dec<br />
Individuell rådgivning<br />
– Vuxenhabiliteringen Malmö, 11 nov 2 dec
SID 26<br />
KAPITEL X. XXX<br />
Skolinformationer<br />
– Frans Suellsgymnasiet, Malmö – 20 elever<br />
med ADHD, asperger <strong>och</strong> tourette, maj 2010<br />
– Agnesfridsgymnasiet Malmö, åtta elever på<br />
gymnasiesärskolan, januari-februari 2011<br />
Tid har även ägnats åt planering <strong>och</strong> förberedelse av insatser,<br />
kontakter samt arbete med föreliggande återrapport. Därutöver<br />
har jag även deltagit i <strong>RFSU</strong>:s temadag ”Sex <strong>och</strong> funkis” i<br />
Stockholm, 17 april.
KAPITEL X. XXX SID 27<br />
REFERENSER<br />
Almås, Elsa & Benestad Pirelli, Esben Esther (2006),<br />
Sexologi i praksis, Oslo: Universitetsforlaget.<br />
Annon, J (1976) The PLISSIT model: a proposed conceptual<br />
scheme for the behavioural treatment of sexual problems.<br />
J. Sex Edu Ther, 2:1-15.<br />
Foucault, M. (1976). <strong>Sexualitet</strong>ens historia. 1. viljan att veta.<br />
Hedemora: Gidlunds.<br />
Forsberg, M. (2006). Ungdomar <strong>och</strong> sexualitet – en forskningsöversikt<br />
år 2005. Stockholm: Statens Folkhälsoinstitut.<br />
Gerland. G (2004) Autism: relationer <strong>och</strong> sexualitet.<br />
Stockholm: Cura<br />
Kulick, Don (red. 2005), Queersverige, Stockholm:,<br />
Natur <strong>och</strong> Kultur.<br />
Lewin, Bo (2002). ”<strong>Sexualitet</strong>en som social konstruktion”<br />
i Lundberg, P.O (red. 2002). Sexologi. Stockholm: Liber AB.<br />
Löfgren-Mårtenson (1997) <strong>Sexualitet</strong> <strong>och</strong> integritet.<br />
Stockholm: Johansson & Skyttmo Förlag AB.<br />
Löfgren-Mårtenson, Lotta (2003) Får jag lov?: om sexualitet<br />
<strong>och</strong> kärlek i den nya generationen unga med utvecklingsstörning,<br />
Göteborg: institutionen för socialt arbete, Göteborgs universitet.<br />
Löfgren-Mårtensson, L (2010) Unga med <strong>intellektuella</strong><br />
<strong>funktions</strong><strong>ned</strong>sättningar <strong>och</strong> sexualitet i P O Lundberg &<br />
L Löfgren-Mårtenson (2010) Sexologi. Stockholm: Liber.<br />
Nationalencyklopedin (1995), sextonde bandet.<br />
Höganäs: Bokförlaget Bra Böcker.<br />
Simon, W; J.H. Gagnon (1984). “Sexual scripts” i Culture,<br />
society and sexuality – a reader (ed Parker, R & Aggleton P).<br />
London and New York: Routledge.