Kulturmiljöinventering webb - Ãstersunds kommun
Kulturmiljöinventering webb - Ãstersunds kommun
Kulturmiljöinventering webb - Ãstersunds kommun
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Olanderstorpet, Åstorpet och Englunds. Ofta gick torpen i arv, men ibland bytte de<br />
innehavare och torpens namn varierade således med tiden. Några av torpen fungerade<br />
också som boställen för regementets personal såsom Västerhus nr 1 som var boställe för<br />
fältskären fram till 1820. Holmens, Appelltorpet, Långströms och Viklunds var andra<br />
torp som beboddes av regementets personal.<br />
Några av dessa torpbyggnader finns ännu kvar. I samband med den byggnadsinventering<br />
som genomfördes av museet under 1970-talet bedömdes två av de kvarvarande torpen<br />
vara kulturhistoriskt värdefulla, Olanderstorpet och Bengtstorpet, belägna väster om<br />
flottiljområdet. De två torpen utgör en välbevarad anläggning och är en god representant<br />
för torpställen från tiden före 1800-talets slut. Bengtstorpet har varit i Fortifikationsverkets<br />
ägo och hyrts ut till privatpersoner, medan Olanderstorpet är helt i privat ägo.<br />
Olanderstorpets byggnader restaurerades 1989-90 med statliga medel. Åtgärderna bestod<br />
främst av åtgärder på grunden, stomme (syllvarv) och fasader (målning). Under åren<br />
1993-94 genomfördes en upprustning av boningshusets interiör.<br />
Flygflottiljen F4<br />
Området strax nordväst om Glasätt, som under de senaste åren innehafts av flygflottiljen,<br />
har en mycket lång militär historia som mötes- och övningsplats för det jämtländska<br />
regementet.<br />
Militär organisation i Jämtland<br />
Freden i Brömsebro 1645 innebar att Jämtland och Härjedalen tillföll Sverige. I januari<br />
1646 fastställde Kungl. Maj:t att ett regemente skulle sättas upp. Bönderna i Jämtland åtog<br />
sig att hålla med ett ständigt knektunderhåll på 300 man, vilket var ett sätt att undgå<br />
utskrivningar som annars var den vanligaste metoden för att förse armén med soldater.<br />
Knektunderhåll innebar att fem eller sex gårdar tillsammans skulle tillhandahålla med<br />
soldat. Gården där soldaten var inhyst skulle hålla med husrum och kost mot att soldaten<br />
hjälpte till på gården.<br />
Under Karl XI´s regeringstid inleddes ett reformarbete inom armén. En förutsättning för<br />
förändringsarbetet var att kronan fick ökade tillgångar i form av jordinnehav och skatter<br />
att disponera, en s.k. reduktion. Kungen drev under början av 1680-talet igenom ett<br />
indelningsverk i syfte att förbättra arméns rekryterings- och underhållssystem. Indelningsverket<br />
medförde ett ständigt knektehåll, vilket innebar att en rote hade ansvar för att<br />
skaffa knekt till ett regemente. I gengäld skulle bönderna slippa utskrivningar och befrias<br />
från vissa skatter. För Jämtlands del stadsfästes ett avtal 1689. Införandet av<br />
indelningsverket innebar att försvaret bands vid jorden, där jordägarna betalde för<br />
manskapets underhållskostnader.<br />
Utbildningen av de indelta soldaterna skedde under möten av olika slag, varav regementsmötet<br />
hölls på Frösö läger. Regementsmötet, som var det viktigaste mötet, hölls en gång<br />
om året och pågick i regel i fjorton dagar. Grundutbildningen fick den nyantagne vid<br />
rekrytmöten som varade från 20 upp till 60 dagar. Mellan mötena fullgjordes tjänsten<br />
inom det område som regementets rotar var belägna, med möten vid respektive rotes<br />
egna mötesplatser. Allmän beväring infördes 1812 och innebar att varje ung man som<br />
fyllt 20 år skulle övas i vapenbruk under tolv dagar årligen till dess fyllda 25. Efterhand<br />
utökades övningstiden till 68 dagar och senare 90 dagar. År 1901 avskaffades indelningsverket<br />
och allmän värnplikt infördes, vilket innebar 240 dagars övningstid.<br />
26<br />
Kulturhistoriskt planeringsunderlag för del av Frösön inklusive F4