magasin - Ãrebro universitet
magasin - Ãrebro universitet
magasin - Ãrebro universitet
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Molekylärt pussel för ny medicin<br />
innovation<br />
Molekylärt pussel<br />
för ny medicin<br />
Centrum för livsvetenskap är sedan 2005 en forskningsmiljö<br />
inom ämnena biologi, kemi, biomedicin och medicin.<br />
Bland annat har forskare gjort uppmärksammade fynd av<br />
medicinrester i Hjälmaren och kunnat se hur ämnen från<br />
flamskyddsmedel är skadliga för människan.<br />
Vilken forskning som ger resultat i form<br />
av mediciner, nya behandlingsmetoder<br />
eller kanske nya kunskaper, som kan utvecklas<br />
på andra håll kan ibland tyckas<br />
slumpmässigt. Men det gäller för forskarna att se<br />
var möjligheterna finns och för <strong>universitet</strong>et att ha<br />
en organisation som kan fånga upp och stötta utvecklingen<br />
på ett bra sätt.<br />
Ett projekt som kan utveckla både kunskaper<br />
och i bästa fall nya mediciner är det samarbete som<br />
forskare vid Centrum för livsvetenskap startar med<br />
Armauer Hansen Research Institute, Ahri, i Addis<br />
Abeba i Etiopien.<br />
Per-Erik Olsson är professor i biologi och hans<br />
forskning handlar bland annat om signaltransduktion.<br />
Det beskriver hur celler tar emot signaler som<br />
styr hur de ska utvecklas, till exempel hur olika signaler<br />
påverkar utvecklingen av vilket kön en varelse<br />
ska få, om det är testiklar eller ovarier (äggstockar)<br />
som ska utvecklas. Det var den här forskningen<br />
som förra året väckte viss uppmärksamhet när forskarna<br />
kunde konstatera att vissa inflammationer<br />
kunde få zebrafiskar att bli honor.<br />
”I Etiopien finns det medicinska<br />
kunskaper som vi kan hjälpa till att<br />
utveckla med teknik…”<br />
– Vi har också funnit flamskyddsmedel som när de<br />
tar sig in i kroppen får samma funktion som det<br />
manliga könshormonet testosteron. Det ledde till<br />
att tillverkaren drog tillbaka den produkten, säger<br />
Per-Erik Olsson och berättar också om arbetet som<br />
pågår, lett av docent Jana Jass, med att hitta sätt<br />
som gör att man kan analysera innehållet i rötslam.<br />
Möte i Kanada<br />
När han för ett tjugotal år sedan gjorde sin postdokforskning<br />
inom molekylärbiologi på <strong>universitet</strong>et<br />
i Calgary i Kanada, jobbade Per-Erik Olsson<br />
ihop med etiopiern Lashitew Gedamu som<br />
han visade sig ha mycket gemensamt med. I mitten<br />
1960-talet arbetade Per-Erik Olssons far för Sida<br />
i Addis Abeba, vilket innebar att Per-Erik Olsson<br />
gick sina första skolår i den svenska skolan där.<br />
– Lash ville efter tiden i Kanada att jag skulle inrikta<br />
min forskning mer mot tropiska sjukdomar för<br />
att kunna hjälpa till i Etiopien och han låg på mig<br />
om det i många år. Han är en känd person i Etiopien<br />
där han varit med om att bygga upp forskningen vid<br />
Armauer Hansen Research Institute, Ahri.<br />
Norrmannen Armauer Hansen var den som första<br />
gången, 1873, observerade leprabakterien. Institutet<br />
som nu bär hans namn ligger på den plats<br />
där leprakolonin i Addis Abeba tidigare låg och är<br />
nu ett forskningsinstitut med inriktning mot tuberkulos,<br />
HIV, malaria och andra tropiska sjukdomar.<br />
Modelleringen lockade<br />
För fyra år sedan, innan Sverige införde avgifter för<br />
studenter utanför EU, kom Solomon Asnake, som<br />
nu är doktorand, till Örebro <strong>universitet</strong> för att göra<br />
sin masterutbildning vid Institutionen för naturvetenskap<br />
och teknik. Han är son till en läkare i Etiopien,<br />
som i sin tur är barndomsvän med Lashitew<br />
Gedamu.<br />
ÖU <strong>magasin</strong> ◦ 1 2013 23