Gillöga och Lilla Nassa - Länsstyrelserna
Gillöga och Lilla Nassa - Länsstyrelserna
Gillöga och Lilla Nassa - Länsstyrelserna
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
omvärldsfaktorer som till exempel bottentyp, djup <strong>och</strong> salthalt. Om analysen<br />
visar att observerade skillnader i bottensamhällena beror på skillnader i<br />
fysiska omvärldsfaktorer innebär det att man med stor sannolikhet kan<br />
förutsäga vilken typ av samhällen man kommer att hitta om man vet vilka<br />
fysiska faktorer som råder. Om de naturliga fysiska omvärldsfaktorerna inte<br />
förklarar skillnader mellan samhällen kan det istället tyda på att de påverkas<br />
av lokala störningar som till exempel ökad sedimentation eller grumling<br />
som kan orsakas av utsläpp av näringsämnen, muddring eller liknande.<br />
Slutsats<br />
De multivariata analyserna visar att artsammansättningen i bottensamhällena<br />
påverkas av exponeringsgrad, djup <strong>och</strong> bottentyp. Bottensamhällena<br />
analyserades med de måttligt exponerade till skyddade lokalerna för sig <strong>och</strong><br />
de mycket skyddade till extremt skyddade lokalerna för sig. Inom respektive<br />
exponeringsnivå visar analyserna att bottensamhällen på samma djup <strong>och</strong><br />
bottentyp, oavsett lokal, generellt är mer lika varandra än mer närliggande<br />
samhällen inom en <strong>och</strong> samma transekt (med varierade djup <strong>och</strong> bottentyp).<br />
Detta betyder att man med hjälp av resultaten från de inventerade transekterna<br />
med stor sannolikhet kan förutsäga vad som växer på ett visst djup <strong>och</strong><br />
en viss bottentyp inom undersökningsområdet.<br />
Resultaten visar också att det råder likartade förhållanden inom hela undersökningsområdet.<br />
Det går inte att avgöra om hela området är påverkat av till<br />
exempel siktförsämrade störningar. För det krävs jämförelser av bottensamhällenas<br />
artsammansättning mellan flera områden. Resultaten visar dock<br />
att det inte verkar finnas några lokala yttre störningar inom undersökningsområdet<br />
som förändrar samhällena. Metoden <strong>och</strong> analyserna presenteras<br />
utförligare i bilaga 1.<br />
Bottenfauna<br />
Uppskattning av faunan på vegetationsklädda bottnar<br />
De nio ramproverna ger en uppfattning om förekomst <strong>och</strong> abundans av djur<br />
på de vegetationsklädda bottnarna i undersökningsområdet (Tabell 4). Det<br />
togs dock bara ett prov per provtagningspunkt, vilket på grund av statistiska<br />
kriterier gör det svårt att dra några generella slutsatser. Fynd av fiskrom <strong>och</strong><br />
yngel i ramprover från <strong>Gillöga</strong> fladen visar dock att de grunda områdena<br />
också utgör lek- <strong>och</strong> uppväxtplatser för fisk.<br />
Totalt hittades mellan sju <strong>och</strong> 13 taxa i ramproverna. Faunans artsammansättning<br />
styrs av exponeringsgrad, djup <strong>och</strong> bottentyp, antingen direkt eller<br />
indirekt genom att växtligheten påverkas. Antalet arter minskar ofta med<br />
vågexponering då många arter inte klarar av de fysiska påfrestningarna<br />
32