Gillöga och Lilla Nassa - Länsstyrelserna
Gillöga och Lilla Nassa - Länsstyrelserna
Gillöga och Lilla Nassa - Länsstyrelserna
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
otten av häll som sedan vid cirka 2 m djup blev blockigare <strong>och</strong> vid 6 m<br />
djup även bestod av sten <strong>och</strong> sand. På 7,9 m djup, 60 m från land, täcktes<br />
hela botten av halvlös trådslick. Under de fintrådiga brunalgerna växte<br />
rödalgerna ullsläke, gaffeltång <strong>och</strong> rödblad samt blåmusslor, i algmattan<br />
stack också sudare upp som långa snören. Blåstångsbältet började vid 6,8 m<br />
djup <strong>och</strong> det var undersökningsområdet djupaste observation av blåstång.<br />
Blåstångssamhället var artrikt <strong>och</strong> inkluderade algerna gaffeltång, rödblad,<br />
grovsläke, ullsläke, sudare, smalskägg (Dictosiphon foeniculaceus),<br />
trådslick, tångludd (Elachista fucicola) samt grönalgerna grönslick <strong>och</strong><br />
bergborsting. Vid 1,2 m djup försvann blåstång <strong>och</strong> hällen täcktes helt av<br />
ullsläke.<br />
Detta var en mycket vacker lokal med ett kraftigt, artrikt blåstångsbälte.<br />
Totalt observerades 12 algtaxa, inklusive fina bestånd av kraftig gaffeltång<br />
<strong>och</strong> rödblad. Den tidiga säsongen återspeglades i kraftig påväxt av fintrådiga<br />
brunalger.<br />
Transekt NG10, Rågharan.<br />
Transekten utgick från en vik på öns nordvästra strand. Startpunkten var en<br />
gräsbevuxen spricka i en häll väster om en blockstrand. Knappt 70 m från<br />
land var det 6,3 m djupt <strong>och</strong> botten bestod av längsgående hällåsar, block,<br />
sten <strong>och</strong> sand. Vegetationen var sparsam <strong>och</strong> utgjordes av ullsläke,<br />
ishavstofs (Sphacelaria arctica), gaffeltång, sudare <strong>och</strong> trådslick upp till 6,1<br />
m djup där smalskägg <strong>och</strong> trådslick tillsammans täckte mellan 25-75<br />
procent av både botten <strong>och</strong> andra växter. Blåstång förekom från 5,9 m djup<br />
<strong>och</strong> ett kraftigt bälte täckte bottnarna mellan 0,5 <strong>och</strong> 5,6 m djup. På<br />
sandigare partier växte kransalgen havsrufse, bitvis i täta bestånd. På 4 m<br />
djup bestod botten enbart av block <strong>och</strong> sten <strong>och</strong> täcktes nästan helt av<br />
blåstång med påväxt av trådslick <strong>och</strong> tångludd. I övrigt förekom en del<br />
ullsläke, olivslemming <strong>och</strong> grönslick. Närmast ytan, från 0,5 m djup, var<br />
botten kal.<br />
Det kraftiga blåstångsbältet var relativt artfattigt vilket speglar lokalens mer<br />
skyddade läge. Totalt observerades elva algtaxa samt en kransalg, havsrufse.<br />
Mycket skyddade lokaler<br />
För lokalernas positioner se figur 1 samt figur 2b <strong>och</strong> 2c.<br />
Transekt NG2, Sprickopp.<br />
Transekten utgick från den västra stranden i en stor vik som vetter mot syd.<br />
Startpunken var en spricka i en fyrkantig inbuktning i hällstranden i vilken<br />
det låg ett block. Ett par meter ut från stranden, norr om transekten finns ett<br />
stort block som står med på sjökortet. Transekten nådde ned till 6,4 m djup<br />
45 m från stranden. Den steniga sand- <strong>och</strong> grusbottnen täcktes av lösa alger<br />
samt enstaka fjärderslick, sudare, ishavstofs, <strong>och</strong> lite trådslick samt havsrufse<br />
<strong>och</strong> kärlväxterna hårsärv, borstnate (Potamogeton pectinatus) <strong>och</strong> ålnate<br />
28