B2007:04 à tgärder mot lukt - Avfall Sverige
B2007:04 à tgärder mot lukt - Avfall Sverige
B2007:04 à tgärder mot lukt - Avfall Sverige
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
I enkäten fick kontaktade personer göra en bedömning hur känslig anläggningens <strong>lukt</strong>behandlingsteknik<br />
är <strong>mot</strong> temperatur, fuktighetsvariationer och stötbelastningar. Resultaten är mycket varierande<br />
och tyder på olika uppfattningar om hur känslig olika tekniker är. Öppna biofilter som exponeras för<br />
väder och vind kan påverkas negativt av vinterkyla och torr luft. Många anser däre<strong>mot</strong> att deras biofilter<br />
inte är särskilt känsliga, vilket kan bero på att filtret redan är bra anpassat för att klara påfrestningar<br />
från yttre faktorer.<br />
Flera anläggningar använder sig av jonisering, ozon eller kolfilter som <strong>lukt</strong>behandlingsmetod.<br />
Driftstörningar i behandlingsanläggningar för <strong>lukt</strong> vid svenska komposterings- och rötningsanläggningar<br />
sker enligt enkäten i de flesta fall mindre än en gång per år. Några anläggningar uppger att de<br />
har 1-2 driftstörningar årligen.<br />
De specifika driftproblem som observerats vid flera anläggningar rör framförallt biofilter och besprutning<br />
med aerosoler, se vidare avsnitt 6.1.1, 6.1.3 och 6.2.4.<br />
6.5.1 Val av <strong>lukt</strong>behandlingsmetod<br />
Vilken typ av <strong>lukt</strong>behandlingsteknik som passar en viss anläggning är svårt att säga generellt. Först<br />
måste en bedömning göras av anläggningens verkliga och potentiella källor till besvärande <strong>lukt</strong>.<br />
Dessa källor kan utvärderas individuellt av t.ex. lokal personal som känner till anläggningen, tillsammans<br />
med någon erfaren inom <strong>lukt</strong>bedömning. Utvärderingen kan göras genom systematisk undersökning<br />
och protokollföring av källans <strong>lukt</strong>karaktär, <strong>lukt</strong>koncentration, luftflöde, etc. Detaljerade data<br />
om <strong>lukt</strong> från flera ytor och punktkällor kan hjälpa till att avgöra varje källas bidrag till den totala <strong>lukt</strong>upplevelsen<br />
på området (Kleeberg et al., 2005).<br />
Kemiska analyser av den utgående luften säger även en del om vilken typ av <strong>lukt</strong>behandlingsmetod<br />
som är möjlig. Innehåller luften höga koncentrationer av organiska kolväten kan en biologisk behandling<br />
vara intressant, såvida inte kolvätena är svårnedbrytbara, då en kemisk eller fysikalisk behandlingsmetod<br />
fungerar bättre.<br />
Vid avfallsnedbrytningens inledande faser sjunker pH och det blidas syror som är lättlösliga i vatten.<br />
Dessa kan med fördel reduceras via t.ex. en vattenskrubber. Biologisk behandling kan vara svårare<br />
eftersom bakterierna i t.ex. ett biofilter inte trivs i sur miljö och kan slås ut. Senare under nedbrytningsprocessen<br />
avges mer flyktiga organiska kolväten som kan vara svårlösliga och någon annan form<br />
av behandling kan vara att föredra.<br />
Luftens fuktighet påverkar också valet av behandlingssystem. Biofilter kräver hög luftfuktighet, medan<br />
adsorption med t.ex. kolfilter fungerar dåligt om det exponeras för fukt.<br />
Luftens temperatur är också viktig. Sker behandling av ventilationsluften från t.ex. en <strong>mot</strong>tagningshall<br />
där portarna ofta är öppna och ingen stor uppvärmning av lokalen sker kommer till exempel en biologisk<br />
behandling vara ofördelaktig, framför allt vintertid. Mikroorganismer i t.ex. biofilter trivs bäst vid<br />
ca 25-35˚C.<br />
53