B2007:04 à tgärder mot lukt - Avfall Sverige
B2007:04 à tgärder mot lukt - Avfall Sverige
B2007:04 à tgärder mot lukt - Avfall Sverige
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
använder jonisering för behandling av all frånluft och vid vissa punktutsug, och uppger att behandlingen<br />
fungerar bra och kräver mycket litet underhåll. Jonisering är i regel enkel i drift då aggregaten i<br />
sig sköter jobbet.<br />
Nackdelar vid jonisering är att elektronrören även bildar en del ozon. Eftersom det endast bildas i små<br />
halter och ozon snabbt reagerar och oxideras till vanligt syre, uppger leverantörer att jonisering inte<br />
medför någon hälsorisk för användaren. Mätinstrument kan kopplas till joniseringsutrustningen som<br />
mäter ozonhalten.<br />
Ekonomi<br />
Leverantörer har svårt att ange ett ungefärligt pris för sina joniseringsaggregat då dessa designas utefter<br />
anläggningen. För små, fasta apparater som används i mindre lokaler och soprum ligger priset på<br />
6 500 -7 000 kr, med ytterligare ca 1 000 kr per år för service. Tidigare dokumenterad kostnad för<br />
joniseringsaggregat med kapacitet på 500 m 3 /h är ca 85 000 kr (RVF, 2001).<br />
En anläggning som använder jonisering för behandling av luft i <strong>mot</strong>tagningshallen uppger en kapitalkostnad<br />
på 5 kr/ton behandlat avfall, samt en driftkostnad på 10 kr/ton behandlat avfall.<br />
6.2.6 Parfymering<br />
Parfymering innebär att <strong>lukt</strong>ämnena maskeras av andra dofter men försvinner eller reduceras inte i sig<br />
själv. Kemikalier som används påminner ofta om citron, vanilj eller blomdoft.<br />
Parfymering får absolut inte användas för hälsoskadliga gaser som t.ex. svavelväte.<br />
Inga svenska komposterings- eller rötningsanläggningar som ingått i denna studie använder parfymering<br />
för att ”behandla” <strong>lukt</strong>.<br />
6.3 Fysikaliska metoder<br />
6.3.1 Spädning via skorsten<br />
Om <strong>lukt</strong> inte är ett stort problem på anläggningen och ingen direkt behandling av luften är nödvändig<br />
kan <strong>lukt</strong>en spädas med ren luft. På så sätt minimeras <strong>lukt</strong>styrkan och förnimbarheten. Det vanligaste<br />
sättet att späda den utgående luften är genom att ha en bra höjd på utsläppet via en skorsten. Ju högre<br />
skorsten desto effektivare blir spridningen och spädningen av <strong>lukt</strong>en.<br />
Mycket generellt kan sägas att det vid identiska särskilda väderleksförhållanden blir maximalkoncentrationen<br />
i marknivå fyra gånger högre från en 50 meter hög skorsten, än från en ca 100 meter hög<br />
skorsten (SINTEF, 1999). Vindhastighet och turbulens påverkar luftmassornas stabilitet i horisontell<br />
och vertikal riktning och därmed utspädningen av <strong>lukt</strong>en. I enskilda fall har även vindriktningen betydelse<br />
för spridningen från en skorsten.<br />
Även vid stora problem med <strong>lukt</strong> kan utsläpp via skorsten vara effektivt om luften dessförinnan behandlats<br />
med en eller flera <strong>lukt</strong>behandlingsmetoder.<br />
45