Enafors i Jämtland, betraktadt ur turistsynpunkt.
Enafors i Jämtland, betraktadt ur turistsynpunkt.
Enafors i Jämtland, betraktadt ur turistsynpunkt.
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
enafors i jämtland<br />
[faksimil <strong>ur</strong>] svenska t<strong>ur</strong>istföreningens årsskrift för år 1903,<br />
s. 202—218<br />
<strong>Enafors</strong> i Jämtland, <strong>betraktadt</strong> <strong>ur</strong><br />
t<strong>ur</strong>istsynpunkt.<br />
Af<br />
Carl a. E. Lénström.<br />
på de senare åren ha de jämtländska<br />
fjällsanatorierna, som bekant, mycket besökts<br />
af t<strong>ur</strong>ister ifrån hela Sverige, hvilka<br />
uppehållit sig där en längre eller kortare tid<br />
af sommaren för att njuta af den storslagna<br />
nat<strong>ur</strong>en och inandas den rena, stärkande<br />
fjälluften. Det skulle därför kunna antagas,<br />
att dessa platser – jag tänker nu särskildt<br />
på de 4 invid den jämtländska tvärbanan<br />
befintliga luftorterna Åre, Ånn, <strong>Enafors</strong><br />
och Storlien – nu borde vara tillräckligt<br />
kända, men detta är åtminstone icke fallet<br />
med <strong>Enafors</strong>, hvarför förf. af nedanstående<br />
uppsats har för afsikt att i sin mån söka<br />
framhålla dess och den omgifvande traktens<br />
förtjänster i t<strong>ur</strong>isthänseende.<br />
Om <strong>Enafors</strong>› och grannstationernas<br />
höga läge öfver hafvet äfvensom höjd öfver<br />
– Östersund, uttryckt i m. (afrundade tal),<br />
kan läsaren göra sig en föreställning utaf det<br />
förhållandet, att, då Östersunds station ligger<br />
296 m. ö. h., Åre station ligger endast 81,<br />
Ånn däremot 240, <strong>Enafors</strong> – 257 och Storlien<br />
295 m. högre än Östersund. Åre ligger<br />
således jämförelsevis lågt i förhållande till<br />
de öfriga 3, som jag jämte Gefsjöns station<br />
skulle vilja kalla för Jämtlands fjällstationer,<br />
och Ånn ligger alltså ungefär 3 gånger,<br />
C.A.E. Lénström, troligen i 30-årsåldern. fotograf<br />
okänd: C. Rosén. källa: Landsarkivet i Visby, porträttsamlingen,<br />
vol. 59.<br />
C.A.E. Lénström, probably in his early thirties. photographer:<br />
unknown. so<strong>ur</strong>ce: Landsarkivet i Visby (The<br />
regional state archives), portrait collection, vol. 59.<br />
Fråga från Jan/Per: Är fotografen okänd eller ej?<br />
a.w. bergsten 269<br />
Bergsten 2, korr, hela inlagan.indb 269 2012-09-25 17:32:50
carl a.e. lénström<br />
Snasahögarna, sedda från <strong>Enafors</strong>. foto af Oscar Olsson, Östersund.<br />
Snasahögarna. View from <strong>Enafors</strong>. photo: Oscar Olsson, Östersund.<br />
<strong>Enafors</strong> ungefär 3 1 / 6 och Storlien ungefär<br />
3 2 /3 gånger högre än Åre, räknadt ifrån<br />
Östersunds nivå.<br />
Hvart man vänder sig, då man står på<br />
verandan till det af handlanden Joh. Mölner<br />
år 1899 uppförda t<strong>ur</strong>isthotellet, ser man<br />
idel skog, bestående till största delen af<br />
gran, därjämte björk, men öfver skogshorisonten<br />
och upptagande större delen af synkretsen<br />
höja sig blånande fjäll med enstaka<br />
snöfläckar på sina sluttningar eller i sina<br />
skrefvor. Det vid <strong>Enafors</strong> ojämförligt mest<br />
imponerande af alla fjäll man ser är Snasahögarnas<br />
(af befolkningen kallad »Snasen»)<br />
väldiga fjällkägla, som man har framför sig<br />
rakt i S. 1 ) Vid fullkomligt klart väder kan<br />
man <strong>ur</strong>skilja stenkumlet på toppen med<br />
den däri uppresta stången. Snasahögarna<br />
utgöra onekligen <strong>Enafors</strong>’ stolthet och<br />
prydnad, och bilden af detta majestätiska<br />
fjäll, som man ständigt ser, hvar man än<br />
befinner sig vid <strong>Enafors</strong>, inristar sig outplånligt<br />
i ens minne. Österut ser man de<br />
ståtliga Bunnerfjällen, och hitom dem höjer<br />
sig Täljstensbergets jämförelsevis låga<br />
kägla med den nedanför i Handölsälfvens<br />
dalgång liggande, för t<strong>ur</strong>ister så välbekanta<br />
Handölsbyn med sitt lappkapell, som<br />
också synes. Åt detta håll kan man äfven<br />
skönja Enaälfvens blåa band. Riktar man<br />
nu blicken mera åt h. åt SV. och V., blir<br />
panoramat något mera vildt ödsligt. Man<br />
ser då först Blåhammarkläppens blånande,<br />
i jämna linjer sig utbredande, låga fjällryggar<br />
in mot den norska gränsen, vidare det<br />
ungefär 4 mil aflägsna, högst intressanta<br />
norska fjället Fongen, bekant för sina väldiga,<br />
långsträckta snöfält, vidare Gluckens<br />
breda, något afrundade topp på själfva<br />
riksgränsen och något till höger därom<br />
ser man ett par små toppar, som höra till<br />
Stenfjället, strax på andra sidan om Storlien.<br />
Det kan ju vara intressant för de ärade<br />
läsarinnorna att veta, att strax nedanför<br />
270 a.w. bergsten<br />
Bergsten 2, korr, hela inlagan.indb 270 2012-09-25 17:32:50
enafors i jämtland<br />
Vy tagen från t<strong>ur</strong>isthotellet vid <strong>Enafors</strong>. I bakgrunden Snasahögarna. foto af C.O. Magnusson, Östersund.<br />
View photographed from the to<strong>ur</strong>ist hotel at <strong>Enafors</strong>. Snasahögarna in the background. photo: C.O. Magnusson,<br />
Östersund.<br />
detta norska fjäll har man det så mycket<br />
beundrade och prisade vattenfallet Brudslöjan.<br />
Dess <strong>ur</strong>sprungliga namn var Stora<br />
Helvetet, men det lär af en präst blifvit omdöpt<br />
till Brudslöjan, ett namn, som är lika<br />
vackert som betecknande. Vidare ser man<br />
mot NV. en kal, ödslig fjällsluttning med<br />
en mindre byggnad eller skjul öfverst på<br />
toppen. Denna höjd är Storli-t<strong>ur</strong>isternas<br />
ryktbara Sk<strong>ur</strong>dalshöjden, uppför hvilken<br />
de dagligen promenera, och skjulet på toppen<br />
är ett vindskjul till skydd mot väder<br />
och vind. Öfver horisonten åt stationen till<br />
höjer sig ett blånande snöfjäll, som ligger i<br />
trakten af Sk<strong>ur</strong>dalssjön invid norska gränsen,<br />
och rakt i N. utbreder sig Högåsen, en<br />
skogbeväxt sluttning eller ås, af befolkningen<br />
kallad »Höjåsen», som skall närmare beskrifvas<br />
längre fram. Österut ser man från<br />
stationen (ej från hotellet) blånande fjäll,<br />
som höra till Ottsjöns fjällsystem öster om<br />
Ånnsjön.<br />
Apropå snödrifvor skall jag be att endast<br />
i förbigående få omtala, att på nö.<br />
sluttningen af Snasahögarna, ungefär halfvägs<br />
mellan Handölsbyn och fjällets topp,<br />
ligger en snödrifva, som i början på sommaren<br />
är oformlig, men småningom antar<br />
skapnaden af en täljyxa. Den infödda befolkningen<br />
har lagt märke till densamma,<br />
ty den är år ifrån år likadan, och gifvit den<br />
namnet »täljbilfanna» (»fanna» på jämtska<br />
= snödrifva). Den synes i profil från <strong>Enafors</strong>,<br />
men bäst från byn Klocka eller Ånn.<br />
<strong>Enafors</strong> har, såsom namnet angifver,<br />
fått sitt namn av en fors, som Enaälfven<br />
gör i dalbottnen nedanför, där den brutit<br />
sig en väg genom klipporna. En promenad<br />
ner till forsen är synnerligen behaglig, och<br />
alldeles i närheten ligger <strong>Enafors</strong>holms gård<br />
med dess sedan flera år tillbaka nedlagda<br />
sågverk. Mangårdsbyggnaden användes nu<br />
om somrarna endast till logi för t<strong>ur</strong>ister.<br />
Forsen är i flera afseenden intressant,<br />
a.w. bergsten 271<br />
Bergsten 2, korr, hela inlagan.indb 271 2012-09-25 17:32:50
carl a.e. lénström<br />
<strong>Enafors</strong>holm. foto af A.E. Waagsböe, Östersund.<br />
<strong>Enafors</strong>holm. photo: A.E. Waagsböe, Östersund.<br />
dels för sina lodräta af vattnet <strong>ur</strong>svarfvade<br />
klippor, dels för en genom vågornas nötning<br />
i klippan <strong>ur</strong>hålkad sandstensgrotta,<br />
den s. k. »Drömmarnas grotta», i hvilken<br />
man kan klänga in genom en öppning. Vid<br />
lågt vattenstånd kan man gå torrskodd därinne,<br />
men vid högt rusar vattnet in där med<br />
stor våldsamhet.<br />
<strong>Enafors</strong>holms läge är synnerligen vackert<br />
och idylliskt, där det ligger nere i dalen, inramadt<br />
inom skogklädda höjder och med Enaälfvens<br />
hufvudarm på den ena sidan, nedanför<br />
forsen bildande en liten sjölik utvidgning. En<br />
mindre gren utaf älfven har förbi sågverket banat<br />
sig väg mellan trånga klippor och, bildande<br />
små forsar, <strong>ur</strong>svarfvat en del små jättegrytor<br />
i bottnen, som här i trakten nästan utan undantag<br />
utgöres af skiffer. Fortsättande uti en<br />
högst romantisk nat<strong>ur</strong>, förenar den sig inom<br />
kort med hufvudarmen. <strong>Enafors</strong>holm är således<br />
omflutet af vatten, däraf namnet. Som det<br />
ligger nere i dalbottnen, rätt väl skyddadt för<br />
fjällvindarna, är vegetationen där synnerligen<br />
yppig och frodig. Ett stycke söder därom beskrifver<br />
älfven en ungefär halfcirkelformig,<br />
stor båge. Södra stranden midtför denna båge<br />
eller älfkrök utgöres på en lång sträcka af en<br />
mörk, brant, skogbeväxt sluttning, som med<br />
sin utomordentligt frodiga grönska och rika<br />
växtlighet här fyller sinnet med tjusning och<br />
gör just detta parti af älfven så särskildt tilltalande<br />
och storslaget, ja, onekligen det vackraste<br />
partiet af hela Enaälfven i dess nedre lopp.<br />
En gångstig med sittplatser här och där leder<br />
rundt hela denna förtjusande älfkrök.<br />
Ofvanför det nämnda sågverket på en<br />
skogbeväxt höjd är en utsiktspaviljong uppförd,<br />
till hvilken en väg spiralformigt slingrar<br />
sig uppför höjden. Därifrån har man en hänförande<br />
utsikt öfver älfven, fjällen och i djupet<br />
nedanför öfver <strong>Enafors</strong>holm. Glöm ej att<br />
titta ned öfver bråddjupet strax till vänster! En<br />
stilla, klar sommarkväll här, då solen sänker<br />
sig, med violetta färgskiftningar i oupphörligt<br />
272 a.w. bergsten<br />
Bergsten 2, korr, hela inlagan.indb 272 2012-09-25 17:32:50
enafors i jämtland<br />
Vy af en vik af Enaälfven. I bakgrunden Snasahögarna. foto af C.O. Magnusson, Östersund.<br />
View of a creek of the Enaälven river, with Snasahögarna in the background. photo: C.O. Magnusson, Östersund.<br />
växlande färgspel på Snasahögarna och Bunnerfjällen,<br />
förgäter man säkerligen aldrig.<br />
Genom en förtjusande däld med riktig<br />
»Sörmlandsnat<strong>ur</strong>» kommer man ned till<br />
älfven vid den breda, inskjutande vik, där det<br />
nedlagda sågverkets dykdalber äro nedpålade,<br />
minnen från den tid, då på älfven rådde lif<br />
och rörelse. Därom erinra äfven flera i älfven<br />
strax ofvanför uppförda stenkistor.<br />
Här i närheten utmynnar den från t<strong>ur</strong>isthotellet<br />
ledande och med sittplatser här och<br />
hvar försedda vägen ned till båtstället vid<br />
älfven. 2<br />
Österut ifrån <strong>Enafors</strong> kunna vi på en half<br />
dag göra en intressant färd.<br />
Man följer körvägen ledande till byn<br />
Åsan. Inom kort (25 min.) fängslas uppmärksamheten<br />
af tvenne på en sluttning<br />
liggande lappkåtor, <strong>ur</strong> hvilka merendels rök<br />
upphvirflar genom öppningen i taket. Af<br />
nyfikenhet och intresse att studera lapparnas<br />
hemlif bege vi oss upp till kåtorna, där<br />
man finner lapparna sitta nedhukade kring<br />
eldstaden i midten. De äro här bofasta,<br />
men några renar hafva de ej. Sedan fortsätta<br />
vi vår marsch och anlända efter 1 /2 timme<br />
från <strong>Enafors</strong> till en banvaktstuga, ofvanför<br />
hvilken en väldig grusås höjer sig, uppför<br />
hvilken vi sträfva. Utsikten däruppifrån är<br />
öfverväldigande storslagen och torde utgöra<br />
en af glanspunkterna i de fjällpanoramor<br />
trakten har att bjuda på. Ingen t<strong>ur</strong>ist vid<br />
<strong>Enafors</strong> underlåter heller att besöka denna<br />
utsiktspunkt. Platsen kallas gemenligen<br />
bara för »grustaget».<br />
Man öfverskådar härifrån åt öster<br />
Ånnsjöns väldiga vattenyta med större<br />
och mindre öar, fjärdar och sund, ser hela<br />
komplexen af snöfjäll kring denna sjö, således<br />
Ottfjällen, Bunnerfjällen med åsar<br />
och kammar, Täljstensberget, vidare i söder<br />
Snasahögarna och västerut i Norge<br />
Öifjeldet och Fongen m. fl. fjäll. Man ser<br />
vidare Ånns järnvägsstation, Handölsbyn<br />
a.w. bergsten 273<br />
Bergsten 2, korr, hela inlagan.indb 273 2012-09-25 17:32:50
carl a.e. lénström<br />
med lappkapellet, vidare nedanom Snasahögarna<br />
glittrande vatten såsom Ängtjärn,<br />
Långtjärn och Updalstjärn, Enaälfvens blåa<br />
band och hitom den, närmare åskådaren,<br />
Åtjärn. Med ett ord – en rikedom på berg<br />
och vatten och blånande horisont i öster<br />
och väster.<br />
Efter nedstigandet fortsätta vi med byn<br />
Åsan såsom mål och passera förbi ytterligare<br />
en lappkåta. Anlända till den långsträckta<br />
byn (ungefär 3 /4 timme från <strong>Enafors</strong>) bege<br />
vi oss upp på höjden till vänster till den<br />
öfversta utsiktsbänken. Charmant utsikt<br />
äfven härifrån: man ser en del af Ånnsjön,<br />
vidare Bunnerfjällen och Snasahögarna<br />
m. m., men därjämte – hvad man ej kunde<br />
se från »grustaget» – Handölsforsen och<br />
Åreskutan. Nu är t<strong>ur</strong>en slut och vi återvända<br />
till <strong>Enafors</strong>.<br />
Rakt framför t<strong>ur</strong>isthotellet och järnvägsstationen<br />
utbreder sig i N. från V. till Ö. den<br />
förut nämnda Högåsen, hvars öfversta del,<br />
som når öfver trädgränsen, ej kan skönjas<br />
nerifrån dalen. Utsikten från platån å<br />
densamma, som är den högsta punkten vid<br />
<strong>Enafors</strong> norr om Enaälfven och enligt af<br />
kartografen, ingeniör C. S–g välvilligt lämnad<br />
uppgift ligger 169 m. öfver t<strong>ur</strong>isthotellet,<br />
d. v. s. vid pass 171 m. öfver stationen<br />
eller 725 m. öfver h., är synnerligen intressant<br />
och storslagen, ett värdigt motstycke<br />
till den nyss beskrifna utsikten från »grustaget»,<br />
som den dock vida öfverträffar.<br />
Hög åsen är långsträckt, och vid uppstigandet<br />
styra vi k<strong>ur</strong>s på en till hälften raserad<br />
lada, den s. k. »Högåsvallen» (fordom en<br />
fäbodvall), som kan skönjas högt uppe på<br />
åsen vid kanten af trädgränsen. 3 Redan här<br />
har man en öfverväldigande utsikt, men vi<br />
fortsätta vidare öfver den nakna, myriga<br />
fjällplatån upp mot den högsta punkten.<br />
Man häpnar öfver den storslagna utsikten<br />
man här har åt alla håll. Uppstigandet har<br />
kräft ungefär 1 1 /2 timme och har bjudit på<br />
ständigt sig vidgande vyer, under det att<br />
husen i dalen kring stationen blifvit så små,<br />
så små. Där man nu står, ser man intet af<br />
<strong>Enafors</strong>, och man känner sig nu så ensam,<br />
så obetydlig inför allt detta nat<strong>ur</strong>ens ödsliga,<br />
men storslagna majestät.<br />
Det förnämsta af hvad man här<br />
öfverskådar må omnämnas. Man ser, vändande<br />
sig i en båge rundt, Åreskutan, vidare<br />
blånande vidder och fjällsträckningar<br />
i norra Jämtland såsom fjäll V. om Kallsjön,<br />
Middagsfjället, Kälahögarna i Norge;<br />
den snedt öfver liggande Sk<strong>ur</strong>dalshöjden,<br />
på hvilken Storli-t<strong>ur</strong>isterna med kikare eller<br />
starkare tub ta sig ut som rörliga svarta<br />
prickar eller flugor, vidare Fonnfjeldet 4<br />
vid Meraker i Norge med sin mellan de<br />
båda topparna utsträckta, sadelformiga,<br />
oerhördt mäktiga snödrifva, som aldrig<br />
smälter ned, och för öfrigt synas här alla<br />
förut uppräknade fjäll man kan se ifrån<br />
<strong>Enafors</strong> och »grustaget»; vidare de båda<br />
med hvarandra medelst det s. k. Rensjönäset<br />
sammanhängande Rensjöarna, vid hvilkas<br />
nordände man <strong>ur</strong>skiljer frih. Dicksons<br />
storartade jaktvilla Rensjösätern, vidare<br />
Visjön och, om man gör helt om, Ånnsjöns<br />
stora vattenspegel med öar och sund<br />
m. m., m. m.<br />
I stället för att nu direkt återvända till<br />
<strong>Enafors</strong> samma väg man kommit, kan man<br />
utsträcka t<strong>ur</strong>en litet längre och gå nedför<br />
sluttningen på den norra sidan af Högåsen<br />
till nedre Rensjöns strand, följa den åt vänster<br />
till Dicksonska båthusen och därifrån<br />
på väg, som till och med kan köras, förbi<br />
Fridhem återvända hem.<br />
En intressant t<strong>ur</strong> kan man göra till en<br />
storslagen fors i Enaälfven vid pass 2 km.<br />
västerut. För att komma dit kan man antingen<br />
följa den nyss omnämnda Fridhemsvägen<br />
och slutligen ta af neråt mot forsens<br />
dån genom skogs- och sumpmarker eller<br />
också följa älfstranden uppför, som erbjuder<br />
växlande scenerier. Vid framkomsten<br />
förvånas man öfver de väldiga klippstalpen,<br />
öfver hvilka forsen, särskildt vid högt<br />
vattenstånd, skummande kastar sig utför.<br />
274 a.w. bergsten<br />
Bergsten 2, korr, hela inlagan.indb 274 2012-09-25 17:32:50
enafors i jämtland<br />
Den har på en längre sträcka brutit sig igenom<br />
klipporna, och en promenad utefter<br />
den är synnerligen lönande. Halfvägs klifva<br />
vi upp på en i forsen utskjutande klippa<br />
och kunna därifrån taga en öfverblick öfver<br />
större delen af det fängslande panoramat.<br />
Har man sina vägar längre västerut åt<br />
Storlihållet, kan man äfven få njuta af ett<br />
vackert fjällpanorama. Man följer Fridhemsvägen<br />
6 km. till Visjöåns järnvägsbro,<br />
som öfvergås (»materialvägens» bro är<br />
nämligen borta!), och ett stycke längre bort<br />
ligger Visjöns anhaltstation, ofvanför hvilken<br />
grosshandlar Kempes jaktvilla är belägen.<br />
5 Vi befinna oss nu halfvägs till Storlien<br />
och styra k<strong>ur</strong>s upp på höjden ofvanom det<br />
nedlagda fjällmejeriet och äro snart öfver<br />
trädgränsen uppe på Visjövalen. Från platån<br />
hafva vi en härlig utsikt åt alla håll<br />
och vi kunna härifrån se Storliens station.<br />
Jag vill emellertid ej trötta läsaren med att<br />
uppräkna allt man kan se härifrån.<br />
Ännu återstår en präktig, ytterst<br />
lätt utförbar t<strong>ur</strong> alldeles i närheten af<br />
järnvägsstationen, men den måste göras<br />
på själfva – järnvägen. Därför är skäl att<br />
genom stationsinspektoren beställa en s. k.<br />
gångbiljett (pris 2 kr.), som berättigar till<br />
beträdande af banan. Förhållandet är nämligen<br />
det, att banan höjer sig åt Storlihållet<br />
med stark stigning under de 2 första km. så<br />
betydligt öfver den nedanför liggande <strong>Enafors</strong>dalen,<br />
att när man passerat den sträckan<br />
och vänder åter, har man den på en höjd<br />
liggande utsiktspaviljongen djupt nedanför<br />
sig och Ånnsjöns vattenspegel vid horisonten<br />
med alla blånande fjällen däromkring<br />
synnerligen präktigt framträdande. 6<br />
Om vi nu efter alla dessa utflykter till lands<br />
draga oss ner till älfven, skola vi på densamma<br />
göra en högeligen intressant och lönande<br />
t<strong>ur</strong>. Vi ro nu uppför älfven förbi dykdalberna<br />
och stenkistorna och styra k<strong>ur</strong>s in i den<br />
förtjusande älfkröken, om hvilken ofvan är taladt.<br />
Ju längre vi komma uppför kröken, desto<br />
vackrare blir det och vackrast i mitt tycke just<br />
när vi svänga om själfva den stora kröken.<br />
Stränderna, särskildt den södra med sin allt<br />
Parti af Enaälfven nedanför <strong>Enafors</strong>holm. foto af A.E. Waagsböe, Östersund.<br />
Stretch of the Enaälven river downstream of <strong>Enafors</strong>holm. photo: A.E. Waagsböe, Östersund.<br />
a.w. bergsten 275<br />
Bergsten 2, korr, hela inlagan.indb 275 2012-09-25 17:32:50
carl a.e. lénström<br />
Parti av Ingelån (»Silfverslöjan» eller »Silfverfallet») på Snasahögarna. foto af A.E. Waagsböe, Östersund.<br />
Stretch of the Ingelån river (“Silverslöjan”/silver veil or “Silverfallet”/silver falls) on Snasahögarna.<br />
photo: A.E. Waagsböe, Östersund.<br />
276 a.w. bergsten<br />
Bergsten 2, korr, hela inlagan.indb 276 2012-09-25 17:32:50
enafors i jämtland<br />
brantare och i rik grönska inbäddade sluttning,<br />
äro helt enkelt förtjusande. Vid den södra,<br />
branta älfbrinken rinner vattnet med ett<br />
porlande ljud, som förnimmes ut på älfven,<br />
fram <strong>ur</strong> foten af sluttningen. Vi läska oss med<br />
detta idealiskt rena och härliga vatten, men<br />
dricka det med stor försiktighet, ty dess temperat<strong>ur</strong><br />
är endast ungefär + 4º C. 7<br />
Strax nedanför detta källsprång påträffa<br />
vi i den grusiga, med småsten betäckta<br />
stranden ett annat källsprång, som här utgöres<br />
af ganska starkt järnvatten (således<br />
en hälsokälla). Om platsen för denna järnkälla<br />
lär nog ingen gärna kunna ta miste,<br />
ty nedanför källan ända ut i vattenbrynet<br />
öfvertäcker ett lager af utfälld gul järnockra<br />
stranden. 8<br />
Sedan vi läskat våra törstiga strupar,<br />
fortsätta vi vår rodd uppför älfven, till dess<br />
vi göra en sista sväng rundt den sig buktande<br />
stranden, då med ens synfältet vidgar<br />
sig och vi finna framför oss en hänförande<br />
tafla. Öfver den nu sjölika utvidgningen af<br />
älfven se vi rakt framför oss <strong>Enafors</strong>ens hvitskummande<br />
massa, till höger <strong>Enafors</strong>holm,<br />
på höjden därbortom den romantiskt belägna<br />
utsiktspaviljongen och längst bort i<br />
bakgrunden den högt liggande Högåsen.<br />
Vi ro upp till de strida hvirflarna nedanför<br />
forsen midtför <strong>Enafors</strong>holm och hafva<br />
därmed afslutat vår roddt<strong>ur</strong> uppför älfven.<br />
Vi anträda sedan återfärden nedför<br />
älfven, och om vi ej ha brådtom, kunna vi<br />
dra in årorna och öfverlämna oss åt stilla<br />
drömmerier, medan båten af sig själf sakta<br />
glider utför förbi de sköna stränderna och<br />
under det att det onekligen skönaste panoramat<br />
i hela Enaälfvens lopp här upprullar<br />
sig för ens blickar. «Enaälfven rinner fridfull<br />
och drömmande genom ett skuggigt,<br />
nordiskt landskap med djup och vemodig<br />
resonans.»<br />
Vi hafva ännu en högligen intressant älft<strong>ur</strong><br />
att göra, oberäknadt Handölst<strong>ur</strong>en, som är för<br />
väl känd genom Resehandboken och därför<br />
förbigås. I motsats mot den föregående t<strong>ur</strong>en<br />
uppför älfven ro vi nu utför densamma, tills<br />
vi komma till mynningen af den genom Resehandboken<br />
för alla «Snasa»bestigare så väl<br />
kända Ingelån, denna å, som man dagligen<br />
ser ifrån <strong>Enafors</strong> såsom en hvit silfverstrimma<br />
eller ett snöband, bildande fors på fors, störta<br />
sig utför »Snasen». Vi ro in i densamma;<br />
genom myrmarker i delvis djupt <strong>ur</strong>gräfd bädd<br />
slingrar den sig i otaliga bukter upp mot «Snasen».<br />
Stränderna äro beväxta med hufvudsakligen<br />
gråviden, lågväxta, med i hvarandra<br />
intrasslade, knotiga, vresiga grenar. Ån slingrar<br />
sig i ormlika bukter, som aldrig vilja taga<br />
något slut. Än har man «Snasen» midt framför<br />
sig, än på den högra sidan, än på den vänstra<br />
och än nästan på ryggen. Efter att så ha rott<br />
vid pass 1 km. i detta virrvarr af slingringar,<br />
Parti av Ingelån nedanför »Silfverfallet». foto af A.E.<br />
Waagsböe, Östersund.<br />
Stretch of the Ingelån river downstream of “Silverfallet”.<br />
photo: A.E. Waagsböe, Östersund.<br />
a.w. bergsten 277<br />
Bergsten 2, korr, hela inlagan.indb 277 2012-09-25 17:32:50
carl a.e. lénström<br />
lägga vi i land. Dånet af forsar bevingar våra<br />
steg och vi äro snart framme vid dem. De äro,<br />
om än ej alls storartade, dock vackra att se, där<br />
de kasta sig utför klippor i den omgifvande<br />
barrskogen.<br />
Under roddt<strong>ur</strong>er på älfven med dess tillflöden<br />
upplifvas den ensliga stillheten och tystnaden<br />
af en del fåglars skri, såsom gluttsnäppans<br />
ljudliga, gälla klivi eller lju-du, drillsnäppans<br />
drillande toner och ändernas snattrande<br />
o. s. v.<br />
Efter att i ofvanstående framställning härmed<br />
ha påpekat det förnämsta, som <strong>Enafors</strong> har<br />
att bjuda på i fråga om nat<strong>ur</strong>skönheter m. m.,<br />
kan det ej skada att i all korthet, liksom mera<br />
i förbigående, äfven lämna några botaniska<br />
meddelanden rörande nämnda trakt, till<br />
tjänst för de botanister, som möjligen skulle<br />
vilja slå sig ner där.<br />
Om <strong>Enafors</strong> alpina läge kan botanisten<br />
göra sig en föreställning, då han hör, att Azalea<br />
procumbens, Salix herbacea och reticulata<br />
m. fl. fjällväxter växa inom järnvägsstationens<br />
inhägnade område. I närmaste trakten påträffas<br />
en del vanligare fjällväxter. På älfvens<br />
stränder växa här och där massor af ståtlig<br />
Astragalus oroboides. På en frodig strandbrink<br />
midt emot den ofvan omnämnda järnkällan<br />
växer Botrychium boreale. På sluttningen af<br />
Högåsen är Pedieularis oederi ytterst ymnig.<br />
Egendomligt är att litet hvarstädes, hvar man<br />
går på skogsvägarna omkring <strong>Enafors</strong> (t. ex.<br />
järnvägens gamla »materialväg»), trampar<br />
man på vägkanterna på massor af Salix herbacea,<br />
som just på sådana platser där i trakten<br />
synes trifvas alldeles förträffligt. På Täljstensberget,<br />
som man ser ifrån <strong>Enafors</strong>, växer<br />
den sällsynta Carex pedata, vidare Chamorchis<br />
alpina m. fl. Som södra sidan af Åreskutan<br />
ofvan Åre station nu är så godt som renskrapad<br />
från fjällväxter, kunde det kanske ej vara<br />
så dumt att äfven botanisera på Snasahögarna<br />
med <strong>Enafors</strong> som utgångspunkt. »Snasen» är<br />
nämligen, såsom svårtillgängligare än »Skutan»,<br />
ej så plundrad på växter, som den är.<br />
Vill man ifrån <strong>Enafors</strong> göra en botanisk<br />
t<strong>ur</strong> till Storlien, kan man på kvällen vara<br />
tillbaka. Man har då hunnit göra en t<strong>ur</strong><br />
upp på Sk<strong>ur</strong>dalshöjden för att insamla en<br />
sådan raritet som Koenigia islandica och på<br />
Sk<strong>ur</strong>dalsbergen den af t<strong>ur</strong>isterna så eftersökta<br />
ståtliga »fjällbruden» (Saxfraga cotyledon)<br />
– åtminstone såg jag den där för några<br />
år sedan med sina svajande hvita plymer<br />
Vy af Enaälfven. foto af J. Smedberg.<br />
View of Enaälven river. photo: J. Smedberg.<br />
278 a.w. bergsten<br />
Bergsten 2, korr, hela inlagan.indb 278 2012-09-25 17:32:50
enafors i jämtland<br />
hänga uti präktiga ex. utefter klippväggarna,<br />
men sannolikt är, att den nu är nästan<br />
utrotad där (barnungarna vid Storlien<br />
bjuda ju ut den för t. o. m. 25 öre pr ex.!).<br />
T<strong>ur</strong>en till Täljstensberget medhinner man<br />
äfven godt på dagen.<br />
De enda matnyttiga fiskar, som finnas<br />
vid <strong>Enafors</strong>, äro laxöring och röding. Därjämte<br />
finnes den lilla obetydliga elritsan, af<br />
befolkningen kallad »blindsill», som i stora<br />
stim stryker utefter stränderna och hvars<br />
hufvudsakliga roll väl torde vara att tjäna<br />
till föda åt de båda andra arterna. Inalles<br />
finnas där således endast 3 arter fiskar, ett<br />
förvånande litet artantal.<br />
Fisket i Enaälfven, åtminstone mellan<br />
<strong>Enafors</strong> och Handöl, är skäligen dåligt. Fisket<br />
med konstgjord fluga är rent ut sagdt<br />
– miserabelt. Bäst lyckas det under alla<br />
förhållanden att fiska med den af sportfiskarena<br />
så föraktade – metmasken. Fiskar<br />
man med drag, är lämpligast att begagna<br />
s. k. skeddrag; mindre bra äro konstgjorda<br />
fiskar. Goda fiskvatten finnas på fjällmyren<br />
mellan <strong>Enafors</strong> och »Snasen», såsom öfre<br />
delarna af Brattforsbäcken och Ingelån<br />
(ofvan skogsforsarna); vidare Visjöån och<br />
Husån mellan nedre Rensjön och Visjön.<br />
Såsom bekant finnes vid <strong>Enafors</strong> såsom<br />
logis för sommargästande t<strong>ur</strong>ister det sedan<br />
gammalt kända <strong>Enafors</strong>holm, men<br />
därjämte uppfördes 1899 t<strong>ur</strong>isthotellet i<br />
närheten af stationen. Det är i alla afseenden<br />
utmärkt, med trefliga rum och ljus,<br />
luftig matsal och förträfflig resta<strong>ur</strong>ation.<br />
Ett särskildt agremang, som merendels<br />
hvarje sommar en och annan gång erbjudes<br />
ifrån t<strong>ur</strong>isthotellets verandor, är att man<br />
därifrån kan få se flockar af renar, ibland<br />
uppgående till något femtiotal eller mera,<br />
löpa öfver och uppehålla sig på de stora<br />
snödrifvorna på »Snasen».<br />
Utom på båda nyss omnämnda ställen<br />
kan logis äfven erhållas på järnvägsstationen<br />
och i närheten hos handlanden Ivar<br />
Jonsson. Priset för logis och vivre är vid<br />
<strong>Enafors</strong> jämförelsevis billigt, helinackordering<br />
kr. 3,50 pr dag.<br />
Hvilken rikedom på barrskog med ren,<br />
balsamiskt mättad fjälluft och hvilken rik<br />
omväxling på skogspromenader ges det ej<br />
vid det högt öfver hafvet liggande <strong>Enafors</strong>!<br />
Hvilka fjällpanoramor på olika punkter,<br />
t.ex. från den högt liggande Högåsplatån<br />
och från »grustaget», att nu ej förglömma<br />
utsikten från de jämförelsevis närbelägna<br />
Snasahögarnas och Täljstensbergets toppar<br />
m. m., m. m.! Hvilka härliga, intressanta<br />
bått<strong>ur</strong>er och hvilka storslagna forsar,<br />
t. ex. Enaälfvens ofvan beskrifna äfvensom<br />
Handölsforsarna! Tänk slutligen, hvilket<br />
utmärkt tillfälle att få se lappkåtor och studera<br />
lapparnas hemlif äfvensom att få bevista<br />
den årliga lappmässan i Handöl!<br />
Början och slutet på sommaren pläga<br />
merendels vara vackrast däruppe och t<strong>ur</strong>isterna<br />
kunna gärna börja anlända redan<br />
vid midsommartiden. De göra oklokt i att<br />
dröja ända in i juli, ty då ha ofta nog redan<br />
ett par veckor varit soliga och vackra däruppe<br />
alltsedan sommarsolståndet.<br />
Noter<br />
1 Se ävfen förs.-pl. 3.<br />
2 En förtjusande utsiktspunkt i närheten af<br />
denna väg är »Solbacken», ordningställd aug.<br />
1902.<br />
3 Den under åratal påtänkta t<strong>ur</strong>istvägen upp för<br />
Högåsen har sommaren 1902 blivit fullbordad.<br />
4 Fonnfjeldet har förmodligen erhållit sitt namn<br />
af den väldiga snödrifvan mellan topparne<br />
(»fonn» [jfr det jämtska »fanna» i t. ex. »täljbilfanna»!]<br />
eller »snefonn» på norska = snödrifva).<br />
5 Endast under jakttiden i aug. bruka bantågen<br />
stanna vid denna anhalt, så länge »jaktherrarne»<br />
uppehålla sig där.<br />
6 T<strong>ur</strong>en bör helst göras på aftonen för den fördelaktigaste<br />
belysningens skull.<br />
7 Temperat<strong>ur</strong>en har flera år å rad undersökts och<br />
befunnits vara konstant.<br />
8 Vid högt vattenstånd i älfven är järnkällan öfversvämmad.<br />
a.w. bergsten 279<br />
Bergsten 2, korr, hela inlagan.indb 279 2012-09-25 17:32:50