Alexander Wilhelm Bergsten och hans värld
Alexander Wilhelm Bergsten och hans värld
Alexander Wilhelm Bergsten och hans värld
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
nils edling<br />
ekonomi. Antalet arbetare i huvudstadens industri<br />
steg från långt under 10 000 år 1870 till<br />
35 000 fyrtio år senare. Stora verkstäder etablerades<br />
som Bolinders <strong>och</strong> Separator på Kungsholmen,<br />
Atlas vid Torsgatan <strong>och</strong> L.M. Ericsson<br />
vid Tulegatan. Här fanns stora bryggerier <strong>och</strong><br />
en tobaksindustri, huvudsakligen förlagd till<br />
Södermalm, som dominerade landet. 51 Stockholm<br />
var också landets finansiella <strong>och</strong> kommersiella<br />
centrum.<br />
Från handelsbiträde till<br />
grosshandlare<br />
<strong>Bergsten</strong> bodde fem år på olika hotell. Förklaringen<br />
till de olika tillfälliga adresserna är<br />
enkel; han hade plats som handelsresande<br />
hos Firma Lundgren & Nachmanson, adress<br />
Stora Nygatan 27 i Gamla stan. Firman bedrev<br />
grosshandel i manufaktur <strong>och</strong> vitvaror.<br />
Manufaktur var den samlade benämningen<br />
på en lång rad textilprodukter medan vitvaror<br />
kunde beteckna både lakan, handdukar<br />
<strong>och</strong> inte minst underkläder. De sistnämnda<br />
– t.ex. nattlinnen, underklänningar, snörliv<br />
<strong>och</strong> korsetter – kom att utgöra viktiga varor i<br />
<strong>Bergsten</strong>s affärsverksamhet. Det första året var<br />
han handelsresande, sedan handelsbiträde i<br />
tre år för att 1882 bli bokhållare. ”Vistas på resor<br />
inom landet”, står det i mantalsuppgiften<br />
från årsskiftet 1882–83 om handelsbokhållare<br />
<strong>Bergsten</strong>, <strong>och</strong> som firmans resande representant<br />
ägnade han sig åt att sälja tyger, spetsar,<br />
garner, knappar <strong>och</strong> strumpor samt underkläder<br />
till detaljister. 52<br />
Det är oklart om han medvetet sökte sig<br />
till textilbranschen, eller om det var affärsvärlden<br />
i allmänhet som lockade <strong>och</strong> tillfälligheter<br />
som styrde valet i detalj. <strong>Bergsten</strong>s<br />
drömmar <strong>och</strong> ambitioner förblir dolda för<br />
eftervärlden. Det är möjligt att inspirationen<br />
kom från <strong>hans</strong> äldre bror som gjort sin debut<br />
i affärslivet på Kockums mekaniska verkstad i<br />
Malmö medan han själv fortfarande gick på<br />
apoteket. Sommaren 1879 anställdes Rudolf<br />
<strong>Bergsten</strong> (1853–1932) som försäljare på Klippans<br />
pappersbruk. Han blev handelsresande<br />
<strong>och</strong> återvände alltså till hembygden med bostad<br />
i Helsingborg. Under många år verkade<br />
han i brukets tjänst, blev mycket framgångsrik<br />
<strong>och</strong> titulerades grosshandlare. 53 De yngre bröderna<br />
kom alltså att ha i väsentliga avseenden<br />
parallella karriärer. Deras äldre bror Andrew<br />
<strong>Bergsten</strong>, så översattes förnamnet, följde i<br />
sina båda fäders fotspår <strong>och</strong> blev jordbrukare i<br />
Minnesota. Han gifte sig med en kvinna från<br />
det gamla landet <strong>och</strong> de fick åtminstone två<br />
barn. 54<br />
Hösten 1883 gav Överståthållareämbetet,<br />
stadens länsstyrelse, handlande <strong>Bergsten</strong><br />
tillåtelse att bedriva agentur <strong>och</strong> kommissionsaffärer.<br />
55 Efter fem år hos Lundgren &<br />
Nachmanson blev han egen företagare med<br />
handelsrörelse <strong>och</strong> startade Firma <strong>Bergsten</strong><br />
& Ernst med adressen Västerlånggatan 42, 1<br />
trappa. Den långa lärotiden var karakteristisk<br />
nästa sida: Stockholm hade många syateljéer.<br />
Augusta Lundins vid Brunkebergstorg var en av de<br />
största med 163 anställda några år in på 1900-talet.<br />
Som den samtida bilden tydligt visar sysselsatte<br />
konfektionsbranschen nästan enbart kvinnor <strong>och</strong><br />
här syns också produktionens hantverksmässiga<br />
karaktär. Det förklarar även varför ”syfabrikerna”<br />
kunde ligga kvar i stadskärnan. Lundins ateljé<br />
hade en exklusiv kundkrets <strong>och</strong> försörjde societetens<br />
kvinnor med fin konfektion. På bilden syns<br />
tillskärerskor, sömmerskor <strong>och</strong> proverskor samt<br />
springflickan med kartong i hand. foto: Okänd fotograf,<br />
original i Stockholms stadsmuseum.<br />
next page: Stockholm had many dressmaking ateliers.<br />
Augusta Lundin’s in Brunkebergstorg was<br />
one of the largest, with 163 employees until a few<br />
years into the 20th century. As can be seen from<br />
this contemporary picture, the fashion industry employed<br />
almost exclusively women and production<br />
was very much hand-crafted, which also explains<br />
how the ”sewing factories” were able to stay on in<br />
the city centre. The Lundin atelier had an exclusive<br />
clientèle and kept society ladies supplied with superb<br />
fashion wear. Pictured here are cutters, seamstresses<br />
and fitters, as well as the errand girl, box in<br />
hand. photo: photographer unidentified, original<br />
in the Stockholm City Museum.<br />
14 a.w. bergsten