FUNK Bok.indd - KK-stiftelsen
FUNK Bok.indd - KK-stiftelsen
FUNK Bok.indd - KK-stiftelsen
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>FUNK</strong>-modellen särskiljer alltså mellan icke-kommersiell och kommersiell verksamhet<br />
där kulturen motsvarar det icke-kommersiella perspektivet. Det innebär att aktörerna<br />
som står bakom specialiserade inputs, enligt Porters klustermodell (sidan 50), både<br />
kan höra hemma inom kultur och näring. De som framför musiken, till exempel, kan<br />
både göra det som ett fritidsintresse och professionellt.<br />
Samspelet och förflyttningen mellan icke-kommersiellt och kommersiellt – mellan<br />
kultur och näring – gäller även övriga aktörer i det industriella systemet. Produktionsteknik<br />
– ett annat av det industiella systemets uttryck – kan exempelvis kopplas till<br />
»kultur«: ju bättre kunskap om tekniken desto bättre insatsvaror och -tjänster. Tomas<br />
Eskilsson, Film i Väst, konstaterar (2005) exempelvis att tillgången till billigare teknik<br />
har medfört att unga filmskapare är mycket bättre filmfotografer numera. Detta torde<br />
leda till ökad kvalitet i inputen och påverka kärnprodukten film.<br />
Aktörer kan dock samtidigt verka både i icke-kommersiella och kommersiella sammanhang.<br />
Poängen är snarare att ett framgångsrikt näringsliv i upplevelseindustrin är<br />
beroende av och/eller kan dra stor nytta av icke-kommersiella verksamheter, både direkt<br />
genom användning av resurser samt indirekt och på sikt genom bättre förutsättningar<br />
för att odla fram talanger och innovationer m.m.<br />
Figur 20 ger ett exempel på hur en produktion av en konsert kan gå till. Arrangören<br />
råkar i det här fallet agera på kommersiella villkor, liksom ljud- och ljusföretaget. Andra<br />
aktörer, som managern och lokaluthyraren kan snarare placeras i en gråzon eftersom de<br />
strävar efter att täcka sina kostnader men har inte som enda syfte att vara vinstdrivande.<br />
Artisterna i exemplet tjänar (ännu) inga pengar så sin musik. Deras främsta mål är att få<br />
uppträda.<br />
Icke-kommersiell Gråzon Kommersiell<br />
Producenter av<br />
kärnprodukter<br />
Arrangör av<br />
konserten.<br />
Specialiserade<br />
insatsvaror och<br />
tjänster<br />
Okontrakterade<br />
artister. Försörjer<br />
sig ofta via<br />
andra jobb.<br />
Brett<br />
kulturliv<br />
kulturbredd<br />
Skapandet<br />
marknadselit<br />
Framgångsrikt<br />
näringsliv<br />
Produktionsteknik<br />
Stödjande tjänster<br />
och näringar<br />
En semi-professionell<br />
manager är mellanhand.<br />
Jobbar halvtid<br />
som försäljare.<br />
Folkets park fungerar<br />
som billig lokal.<br />
Professionell<br />
ljud- och ljusfirma.<br />
Figur 19. En förenklad bild av hur kulturlivet driver näringsverksamheten i musikbranschen.<br />
Figur 20. Icke-kommersiella och kommersiella aktiviteter utifrån det industriella systemet. <strong>FUNK</strong>-modellen<br />
betonar samspelet och förflyttningen mellan icke-kommersiella och kommersiella villkor. Detta gäller såväl specialiserade<br />
inputs som produktionsteknik, stödjande funktioner och kärnprodukter. Exemplet visar produktion<br />
av en konsert i musikbranschen – hur samspelet mellan icke-kommersiella och kommersiella verksamheter kan<br />
samspela i musikbranschen.<br />
102 103