Protokoll KF 130408 - Karlshamn
Protokoll KF 130408 - Karlshamn
Protokoll KF 130408 - Karlshamn
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Det ekonomiska läget med sjunkande sysselsättning och svag utveckling av<br />
skatteunderlaget påverkar kommunens ekonomi negativt de närmaste åren. Kommunen<br />
står inför stora planerade investeringar de närmaste åren. Ökade investeringar leder till<br />
ökade kapitalkostnader vilket kan komma att ”äta” av verksamhetsutrymmet. Det gäller<br />
därför att skapa beredskap för att möta lågkonjunkturer och samtidigt skapa resurser<br />
för utveckling av kommunen. Hållbar utveckling handlar om att tillgodose dagens behov<br />
utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillgodose sina behov.<br />
Det blir därför viktigt att anpassa verksamheterna och kostnaderna utifrån demografin.<br />
För närvarande sjunker antalet elever i grundskolan och gymnasieskolan medan<br />
andelen äldre ökar i <strong>Karlshamn</strong>.<br />
Statens offentliga utredningar (SOU: 2011:59) har slutfört uppdraget att föreslå en<br />
utformning av ett system för stabilisering av kommunsektorns intäkter över en<br />
konjunkturcykel. De ändrade reglerna för balanskravet medger att överskott kan<br />
användas för att täcka framtida underskott och på så vis utjämna för<br />
konjunktursvängningar. Reglerna, som träder i kraft 1 januari 2013, ger kommunerna<br />
friare händer. Förändringen innebär att kommunen, efter beslut i kommunfullmäktige,<br />
kan resultatutjämna retroaktivt från år 2010. Utmaningen blir istället att hålla kvar det<br />
långsiktiga ekonomiska tänk som redan idag genomsyrar de ekonomiska beslut som<br />
fattas i kommunen även om regelverket kring balanskravet luckrats upp en aning.<br />
Personalberättelse<br />
Kommunen hade den 1 november 2012 2773 månadsavlönade. Detta är oförändrat<br />
från såväl den 1 november 2010 som 2011. Ökningen av antalet årsarbetare är 10 med<br />
hänsyn till att även sysselsättningsgrader justerats. Året dessförinnan ökade antalet<br />
årsarbetare med 9. Omsorgs‐ och samhällsbyggnadsförvaltningarna har ökat antalet<br />
anställda medan utbildningsförvaltningen minskat.<br />
Resursanvändningen, räknat i arbetade timmar, har minskat med drygt 2 procent<br />
under 2012, vilket motsvarar cirka 60 årsarbetare. Utbildningsförvaltningen har<br />
minskat medan samhällsbyggnadsförvaltningen ökat. Inom omsorgsförvaltningen och<br />
kommunledningsförvaltningen har den arbetade tiden endast ändrats marginellt.<br />
Timanställningarna har för hela kommunen ökat med 6 procent motsvarande 15<br />
årsarbetare.<br />
Personalkostnaderna har ökat från 1 099 mkr 2011 till 1 140 mkr 2012, dvs 3,7 procent.<br />
Mellan 2010 och 2011 ökade personalkostnaderna med 3,6 procent delvis beroende på<br />
sänkta arbetsgivaravgifter. Mellan 2011 och 2012 var arbetsgivaravgifterna<br />
oförändrade.<br />
84 procent av de anställda arbetar inom omsorgs‐ eller utbildningsförvaltningarna<br />
(2011: 84 procent).<br />
93 procent är tillsvidareanställda (vissa tjänstgör dock på annan befattning under<br />
viss tid). År 2010 var 94 procent tillsvidareanställda och år 2011 93 procent.<br />
Den genomsnittliga sysselsättningsgraden för månadsavlönade är för män 97<br />
procent, för kvinnor 90 procent och totalt 91 procent, vilket är oförändrat jämfört med<br />
2011.<br />
29