Miljöbedömning - Karlshamn
Miljöbedömning - Karlshamn
Miljöbedömning - Karlshamn
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Översiktsplan för <strong>Karlshamn</strong>s kommun • Utställningshandling • 2006-10-30
Antagandehandling<br />
Miljöbedömning<br />
• miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun •<br />
2 Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun<br />
Antagandehandling 2007-01-24
Antagandehandling<br />
Dnr: 2005/1121.212<br />
MILJÖBEDÖMNING<br />
miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan,<br />
<strong>Karlshamn</strong>s kommun<br />
Sammanfattning<br />
Denna miljöbedömning är ett försök att översiktligt och principiellt beskriva de<br />
miljömässiga, sociala och samhällsekonomiska konsekvenserna av planförslaget samt de<br />
strategiska vägval som gjorts under planprocessen. Miljöbedömningen följer riktlinjerna för<br />
struktur och innehåll som anges i Miljöbalken kap. 6 samt EG-direktivet om bedömning av<br />
vissa planers och programs miljöpåverkan, 2001/42/EG.<br />
Vad gäller bostadsutbyggnaden i <strong>Karlshamn</strong> har ställningstagandet gjorts att en utbyggnad<br />
av bostäder företrädesvis ska ske öster om <strong>Karlshamn</strong>s stad. Det innebär ny<br />
bostadsbebyggelse i den del av kommunen där det finns störst exploateringstryck och<br />
efterfrågan från kommuninvånarna. Vid utbyggnad längs kusten krävs att man tar stor<br />
hänsyn till naturvårdens och det rörliga friluftslivets intressen. En utbyggnad av bostäder<br />
företrädesvis norr om <strong>Karlshamn</strong>, mellan <strong>Karlshamn</strong> och Asarum bedöms medföra större<br />
risk för störningar från europaväg 22 samt konflikter med rekreations- och<br />
naturvårdsintressen kring Mieån och Byasjön.<br />
Vad gäller utredningsområden för bostäder i Mörrum kan en utveckling åt väster och<br />
sydväst medföra olägenheter för boende p.g.a. störningar från närliggande deponi med ev.<br />
luktproblem som följd. En utveckling av Mörrums bostadsområden förordas en utveckling åt<br />
öster, norr och i viss utsträckning mot söder. En utveckling österut innebär dock att fler får<br />
längre till Mörrumsåns attraktiva rekreationsområden, däremot har man nära till<br />
friluftsområdet kring Jössarinken. En utveckling norrut och söderut innebär konflikter med<br />
strandskydd, naturvärden och friluftslivets intressen och en viss risk att bygga bort en del av<br />
de kvaliteterna. Enligt förväntad utveckling av Mörrums bostadsområden fram till 2020<br />
kommer nuvarande stationsläge att ligga inom cykelavstånd (3 km) även efter skisserad<br />
utbyggnad österut.<br />
Planen föreslår att medvetet knyta ihop Asarum och <strong>Karlshamn</strong> genom ett handelstråk längs<br />
Sölvesborgsvägen i nord-sydlig riktning. Denna utveckling har redan pågått under ett antal<br />
år med utbyggnader av verksamheter både norrifrån och söderifrån. Vid val av detta<br />
alternativ måste en satsning göras på att skapa en mänsklig och grön utemiljö som är väl<br />
anpassad för fotgängare och cyklister vad gäller trafiksäkerhet och estetik. En<br />
sammanväxning med Asarum och <strong>Karlshamn</strong> underlättas, ett fortsatt bostadsbyggande<br />
uppmuntras liksom etableringen av fler verksamheter, både i verksamhetsområdet och längs<br />
med centrumstråket Storgatan - Jannebergsvägen. Denna utveckling, att Asarum kommer att<br />
Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun 3
Antagandehandling<br />
integreras som en stadsdel i ett utvidgat <strong>Karlshamn</strong>, kommer troligen att förändra dess<br />
karaktär från landsortsby till stadsmiljö men dess nuvarande särart kommer med all<br />
sannolikhet kunna bestå och utvecklas lokalt.<br />
<strong>Karlshamn</strong>s hamn Stilleryd är en djuphamn av riksintresse för sjöfarten. Hamnverksamheten<br />
kan ge upphov till ökade störningar för närbelägna bostäder, företrädesvis fritidsbebyggelse<br />
(omkring 90 bostäder) om <strong>Karlshamn</strong>s hamn Stilleryds verksamhet tillåts expandera. Ökade<br />
störningar kan komma oavsett om en framtida expansion sker ytmässigt eller i form av ökat<br />
antal anlöp och godshantering. Planförslaget förespråkar en prioritering av hamnens<br />
intressen. En expansion av hamnens verksamhet innebär ökade störningar för närboende i<br />
form av ökat buller och ökade luftföroreningar från maskiner, lastbilar och fartyg.<br />
Alternativet att förhindra expansion av hamnverksamheten är inte önskvärt ur kommunens<br />
perspektiv eftersom hamnverksamheten är av vital betydelse för kommunens och regionens<br />
tillväxt. Verksamheten begränsas i tillståndsgivningen i form av utsläpps- och bullerkrav. En<br />
kraftig reglering av hamnens expansionsmöjligheter kan bromsa de positiva<br />
sysselsättningseffekter som denna transithamn och transportlänk med östeuropa har i<br />
regionen. Vid en hejdad expansion hålls störningarna för närboende relativt konstanta<br />
jämfört med nuläget.<br />
Ett ställningstagande gällande förtätning eller utglesning har också tagits i planen.<br />
Kommunen förordar en förtätning av tätorterna för att koncentrera befolkningen mot<br />
kollektivtrafikstråk, handel och service. Vid förtätning av bostadsbebyggelse förbättras<br />
förutsättningarna för att uppnå effektiva och snabba kollektiva transporter (bilberoendet<br />
minskar). Att koncentrera befolkningen är viktigt för finansieringen av en god kommunal<br />
service t.ex. skolor, vägar, vatten och avlopp krävs. En god tillgänglighet till handel och<br />
service med ett bra och varierat utbud är ytterligare en förväntad effekt av förtätning.<br />
Planförslaget har även målsättningen att gynna en funktionsblandning i bostadsområden,<br />
d.v.s. att osektionerat blanda småaffärer, hantverk, kontor m.m. med bostäder. På sätt hoppas<br />
kommunen kunna bidra till att det skapas områden med stor informell bevakning under<br />
större delen av dygnet vilket kan minska risken för brott.<br />
<strong>Karlshamn</strong>s översiktsplan har en planeringshorisont till år 2020, d.v.s. ungefär vid den<br />
tidpunkt då de nationella miljökvalitetsmålen ska vara uppfyllda. Därför avser de referenser<br />
till miljömålen som sker på flera ställen i planen miljömålen i generationsperspektiv, så som<br />
de finns återgivna i prop. 2004/05:150 ”Svenska miljömål - ett gemensamt uppdrag”.<br />
Som ett genomförandeverktyg för Agenda 21 och miljömålen beslutade kommunstyrelsen i<br />
mars 1999 om införande av ett miljöledningssystem i <strong>Karlshamn</strong>s kommun. Motiven till att<br />
införa ett miljöledningssystem är bl.a. för att få struktur på sitt miljöarbete, minska<br />
organisationens miljöbelastning samt att bli en attraktiv kommun för nyetablering av företag<br />
och inflyttning av invånare.<br />
4 Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun
Antagandehandling<br />
Innehållsförteckning<br />
SAMMANFATTNING ...................................................................................................................................... 3<br />
INNEHÅLLSFÖRTECKNING ........................................................................................................................ 5<br />
SAMLAD BEDÖMNING.................................................................................................................................. 9<br />
BEGREPPSFÖRKLARING ........................................................................................................................... 10<br />
KAPITEL 1. INLEDNING.............................................................................................................................. 13<br />
AVGRÄNSNING............................................................................................................................................... 13<br />
BAKGRUND .................................................................................................................................................... 13<br />
SYFTE OCH MÅL MED MILJÖBEDÖMNINGEN.................................................................................................... 13<br />
PROCESSEN FÖR MILJÖBEDÖMNING................................................................................................................ 14<br />
LÄSANVISNING ............................................................................................................................................. 15<br />
KAPITEL 2. LAGKRAV ................................................................................................................................ 16<br />
INNEHÅLL OCH STRUKTUR ............................................................................................................................. 16<br />
KAPITEL 3. ALTERNATIV .......................................................................................................................... 18<br />
RIMLIGA ALTERNATIV OCH NOLLALTERNATIV............................................................................................... 18<br />
NOLLALTERNATIV.......................................................................................................................................... 18<br />
AVVÄGNING EXPLOATERING - BEVARANDE ................................................................................................... 19<br />
KAPITEL 4. STRATEGISKA VÄGVAL...................................................................................................... 20<br />
BOSTADSUTBYGGNAD KARLSHAMN .............................................................................................................. 20<br />
Alternativ A. Utbyggnad av bostäder företrädesvis öster om <strong>Karlshamn</strong>. ............................................... 20<br />
Alternativ B. Utbyggnad av bostäder företrädesvis norr om <strong>Karlshamn</strong>, mellan <strong>Karlshamn</strong>s och Asarum.<br />
.................................................................................................................................................................. 20<br />
BOSTADSUTBYGGNAD MÖRRUM.................................................................................................................... 20<br />
Alternativ A: Mörrums bostadsområden utvecklas åt väster och sydväst................................................. 20<br />
Alternativ B: Mörrums bostadsområden utvecklas åt öster, norr och söder. ........................................... 20<br />
ASARUM-KARLSHAMN; SAMMANKNYTNING ELLER SEPARATION .................................................................. 20<br />
Alternativ A: Knyta ihop Asarum och <strong>Karlshamn</strong> genom ett handelstråk längs Sölvesborgsvägen i nordsydlig<br />
riktning. .......................................................................................................................................... 20<br />
Alternativ B: Förhindra att Asarum och <strong>Karlshamn</strong> växer ihop. ............................................................. 21<br />
KARLSHAMNS HAMN STILLERYD – NÄRBELÄGEN FRITIDSBEBYGGELSE......................................................... 21<br />
Alternativ A: <strong>Karlshamn</strong>s hamn Stilleryds verksamhet tillåts expandera längre västerut än den s.k.<br />
”gröna linjen” väster om Stilleryds camping........................................................................................... 21<br />
Alternativ B: <strong>Karlshamn</strong>s hamn Stilleryds verksamhet tillåts inte expandera längre västerut än idag.... 21<br />
FÖRTÄTNING ELLER UTGLESNING................................................................................................................... 21<br />
Alternativ A: En förtätning av tätorterna för att koncentrera befolkningen mot kollektivtrafikstråk,<br />
handel och service. ................................................................................................................................... 21<br />
Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun 5
Antagandehandling<br />
Alternativ B: En utglesning av tätorterna................................................................................................. 22<br />
FUNKTIONSBLANDNING ELLER FUNKTIONSUPPDELNING I BOSTADSOMRÅDEN ............................................... 22<br />
Alternativ A: Att främja funktionsblandning i nya och befintliga bostadsområden.................................. 22<br />
Alternativ B: Att sträva efter funktionsuppdelning i bostadsområden...................................................... 22<br />
KAPITEL 5. MILJÖKONSEKVENSANALYS - HÅLLBAR UTVECKLING........................................ 23<br />
EKOLOGISKA ASPEKTER.......................................................................................................................... 23<br />
Mark ......................................................................................................................................................... 23<br />
Radon........................................................................................................................................................ 23<br />
Vattenkvalitet ............................................................................................................................................ 24<br />
Luftkvalitet................................................................................................................................................ 25<br />
Naturvärden och landskapsbild................................................................................................................ 26<br />
Friluftsliv och rekreation.......................................................................................................................... 27<br />
Trafik och infrastruktur ............................................................................................................................ 27<br />
Avfallshantering........................................................................................................................................ 28<br />
Vatten och avlopp ..................................................................................................................................... 29<br />
Elektromagnetiska fält och strålningsrisker ............................................................................................. 30<br />
Upphandling ............................................................................................................................................. 30<br />
SOCIALA ASPEKTER ................................................................................................................................... 30<br />
Demokrati ................................................................................................................................................. 30<br />
Folkhälsa .................................................................................................................................................. 31<br />
Bostäder för alla....................................................................................................................................... 31<br />
Offentlig och privat service....................................................................................................................... 31<br />
Trygghet och säkerhet............................................................................................................................... 32<br />
Grönstruktur och rekreation..................................................................................................................... 33<br />
Kulturmiljö................................................................................................................................................ 33<br />
Buller ........................................................................................................................................................ 34<br />
Risker........................................................................................................................................................ 34<br />
Jämställdhet.............................................................................................................................................. 34<br />
Barns- och ungdomars livsmiljö ............................................................................................................... 34<br />
EKONOMISKA ASPEKTER......................................................................................................................... 35<br />
Kommunalekonomi ................................................................................................................................... 35<br />
Näringslivet .............................................................................................................................................. 35<br />
Den bebyggda miljön................................................................................................................................ 35<br />
Kommunikationer ..................................................................................................................................... 36<br />
KAPITEL 6. MILJÖKONSEKVENSANALYS - MILJÖKVALITETSMÅL ........................................... 37<br />
BEGRÄNSAD KLIMATPÅVERKAN .................................................................................................................... 37<br />
FRISK LUFT..................................................................................................................................................... 38<br />
6 Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun
Antagandehandling<br />
BARA NATURLIG FÖRSURNING ....................................................................................................................... 38<br />
GIFTFRI MILJÖ ................................................................................................................................................ 38<br />
SKYDDANDE OZONSKIKT................................................................................................................................39<br />
SÄKER STRÅLMILJÖ........................................................................................................................................ 39<br />
INGEN ÖVERGÖDNING .................................................................................................................................... 39<br />
LEVANDE SJÖAR OCH VATTENDRAG............................................................................................................... 39<br />
GRUNDVATTEN AV GOD KVALITET................................................................................................................. 39<br />
HAV I BALANS SAMT LEVANDE KUST OCH SKÄRGÅRD.................................................................................... 39<br />
MYLLRANDE VÅTMARKER ............................................................................................................................. 39<br />
LEVANDE SKOGAR.......................................................................................................................................... 40<br />
ETT RIKT ODLINGSLANDSKAP......................................................................................................................... 40<br />
(STORSLAGEN FJÄLLMILJÖ)............................................................................................................................ 40<br />
ETT RIKT VÄXT- OCH DJURLIV........................................................................................................................ 40<br />
GOD BEBYGGD MILJÖ ..................................................................................................................................... 40<br />
Delmål 1: Planeringsunderlag ................................................................................................................. 41<br />
Delmål 2: Nyttjande av mark och vatten .................................................................................................. 41<br />
Delmål 3: Goda kommunikationer ........................................................................................................... 41<br />
Delmål 4: Hälsa........................................................................................................................................ 42<br />
Delmål 5: Den bebyggda miljön............................................................................................................... 42<br />
Delmål 6: Kulturmiljö och arkitekturhistoriska värden............................................................................ 42<br />
Delmål 7: Avfallshantering....................................................................................................................... 43<br />
Delmål 8: Energihushållning.................................................................................................................... 43<br />
Delmål 9: Hushållning med material -grus .............................................................................................. 43<br />
KAPITEL 7. PLANINDIKATORER HÅLLBAR UTVECKLING ............................................................ 44<br />
EKOLOGISKA INDIKATORER ........................................................................................................................... 44<br />
E1 Andel fastigheter med god tillgång till kollektivtrafik. Inom centralorten <strong>Karlshamn</strong>-Asarum max 400<br />
meter till busshållplats (samma som S5). ................................................................................................. 44<br />
E2 Antal kilometer gång- och cykelvägar................................................................................................. 45<br />
E3 Anslutningsgrad spillvatten................................................................................................................. 45<br />
E4 Nyexploaterad mark inom kustzonen................................................................................................... 46<br />
E5 Andel av naturområden angivna i Naturvårdsprogrammet, (antagen av KF 1993) som tas i anspråk<br />
om översiktsplanen genomförs.................................................................................................................. 46<br />
E6 Andel brukningsvärd jordbruksmark som tas i anspråk om översiktsplanen genomförs. ................... 47<br />
Bedömning av de ekologiska indikatorerna.............................................................................................. 47<br />
SOCIALA INDIKATORER .................................................................................................................................. 49<br />
S1 Mötesplatser ........................................................................................................................................ 49<br />
S2 Tillgång till rekreationsområden ......................................................................................................... 49<br />
S3 Boende, närservice och omgivande miljö ............................................................................................ 49<br />
S4 Andel boende med god tillgång till kollektivtrafik. (jmfr. planindikator E1)....................................... 50<br />
Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun 7
Antagandehandling<br />
S5 Delaktighet/Inflytande ......................................................................................................................... 50<br />
S6 Andel framförda åsikter av allmänheten som blir tillgodosedda......................................................... 50<br />
Bedömning av de sociala indikatorerna ................................................................................................... 50<br />
EKONOMISKA INDIKATORER........................................................................................................................... 51<br />
Samhällsekonomiska faktorer................................................................................................................... 51<br />
Beräkning av indikatorer.......................................................................................................................... 51<br />
Bedömning av de ekonomiska indikatorerna............................................................................................ 53<br />
KAPITEL 8. UPPFÖLJNING ........................................................................................................................ 54<br />
KÄLLFÖRTECKNING .................................................................................................................................. 54<br />
MEDVERKANDE TJÄNSTEMÄN ........................................................................................................................ 55<br />
Bilagor:..................................................................................................................................................... 55<br />
BILAGA1. ÖVERSIKT - SVERIGES 16 NATIONELLA MILJÖKVALITETSMÅL............................. 56<br />
Miljömål ................................................................................................................................................... 56<br />
Nationellt delmål med årtal då delmålet ska vara uppnått....................................................................... 56<br />
BILAGA 2. GOD BEBYGGD MILJÖ (REGIONALT DELMÅL)............................................................. 59<br />
8 Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun
Antagandehandling<br />
Samlad bedömning<br />
+ = positiva konsekvenser<br />
- = negativa konsekvenser<br />
0 = varken positiva eller negativa konsekvenser överväger<br />
ÖP Nollalternativ<br />
Kommentar<br />
förslag<br />
Mark-<br />
/vattenanvändning<br />
+ 0 Planförslaget skapar förutsättningar för ett mer<br />
rationellt nyttjande av kommunens mark- och<br />
vattenresurser och ger förbättrade utvecklingsmöjligheter<br />
för näringsverksamhet och boende.<br />
Friluftsliv och natur + 0 Planförslaget presenterar skadeförebyggande<br />
åtgärder och även en kompensationsprincip<br />
med syfte att minska förlusterna av värdefulla<br />
naturmiljöer och friluftsområden.<br />
Förbättringar är bl.a. en medveten strategi för<br />
utveckling av grönstrukturen -<br />
Grönstrukturplan för <strong>Karlshamn</strong> – Asarum<br />
samt redovisning av viktiga grönstråk och<br />
närrekreationsområden på mark- och<br />
vattenanvändningskartan.<br />
Kulturmiljö + - Planförslaget redovisar under rubriken<br />
”Hushållning med natur- och kulturresurser”<br />
med ett samlat grepp vilka värdefulla<br />
kulturmiljöer som finns i kommunen och hur<br />
man kan hushålla med dem.<br />
Stads- och<br />
landskapsbild<br />
+ 0 En särskild kommunövergripande<br />
landskapsbildsanalys har tagits fram som stöd<br />
för framtida bedömningar kring landskapsbild.<br />
Enligt förslag på fortsatt arbete /<br />
genomförande föreslås att även ortsanalyser<br />
genomförs för att få på motsvarande sätt får<br />
grepp om hur man kan värna stadsbilden i<br />
tätorterna.<br />
Hälsa och säkerhet + - En riskanalys för kommunen har tagits fram av<br />
Räddningstjänsten i Västra Blekinge. Den<br />
ligger som grund för de flesta av<br />
bedömningarna kring Hälsa och säkerhet.<br />
Hushållning med<br />
naturresurser<br />
+ - I planbeskrivningen under rubriken<br />
”Hushållning med natur- och kulturresurser”<br />
redovisas med ett samlat grepp vilka<br />
värdefulla natur- och kulturmiljöer som finns i<br />
kommunen och hur man kan hushålla med<br />
dem.<br />
Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun 9
Antagandehandling<br />
Begreppsförklaring<br />
Begrepp<br />
Behovsbedömning<br />
BN<br />
Detaljplan (DP)<br />
KS<br />
Lägenhet<br />
Miljöbalken (MB)<br />
Miljökonsekvensbeskrivning<br />
(MKB)<br />
Förklaring<br />
Den bedömning kommunen gör av om planens genomförande kan<br />
antas medföra betydande miljöpåverkan eller inte, en bedömning<br />
av behovet av en miljöbedömning.<br />
Byggnadsnämnden i <strong>Karlshamn</strong>s kommun<br />
En detaljplan (DP) är ett juridiskt bindande kontrakt mellan<br />
kommunen, markägarna och grannarna. Den reglerar vad såväl<br />
enskilda som myndigheter får och inte får göra inom ett<br />
markområde.<br />
Detaljplanen styr hur marken får användas (t ex för bostäder,<br />
handel, kontor, park.), husstorlek, hushöjd, avstånd från hus till<br />
tomtgräns och rättigheter att dra fram ledningar eller gångvägar<br />
över annans mark. En detaljplan gäller tills dess att den upphävs<br />
eller ersätts av en ny. De flesta finns i tätorterna, och för vissa<br />
fritidshusområden. En detaljplan består av en plankarta, en<br />
planbeskrivning och en genomförandebeskrivning. Ibland ingår<br />
även illustrationskarta, program och/eller<br />
miljökonsekvensbeskrivning.<br />
Kommunstyrelsen i <strong>Karlshamn</strong>s kommun<br />
Med lägenhet i bostadsfastighet avses sådan samling rum och andra<br />
utrymmen inom en eller flera byggnader (flerbostadshus eller<br />
småhus) som tillsammans bildar en bostadsenhet.<br />
Miljöbalken (ofta förkortad MB), är en svensk lagsamling som<br />
utfärdades den 11 juni 1998, och trädde i kraft från den 1 januari<br />
1999. Miljöbalken ersatte femton tidigare lagar, däribland bland<br />
annat naturresurslagen. En av grundtankarna med miljöbalken är att<br />
den ska ersätta tidigare miljölagstiftning som skapades efterhand<br />
som behoven har uppstått och därför blev lagstiftningen på området<br />
svåröverblickbar och kaotisk. Det finns även efter miljöbalken viss<br />
miljölagstiftning på andra håll, t.ex. i plan- och bygglagen.<br />
Det dokument som ska upprättas inom miljöbedömningen där den<br />
betydande miljöpåverkan identifieras, beskrivs och bedöms. En<br />
miljökonsekvensbeskrivning är ett beslutsunderlag i form av både<br />
ett dokument och en process. Miljökonsekvensbeskrivningen ska<br />
föra fram de konsekvenser för miljön som den planerade<br />
exploateringen (detaljplan eller projekt) antas innebära. Syftet med<br />
MKB är att identifiera och beskriva direkta och indirekta effekter<br />
på;<br />
- Människor, djur och växter<br />
- Mark, vatten och luft<br />
- Landskap och kulturmiljö<br />
10 Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun
Antagandehandling<br />
- Hushållning med mark och vatten<br />
MKB utgår alltså ifrån en bred definition av miljöbegreppet.<br />
Miljökonsekvensbeskrivningen ska inte bara beskriva de olika<br />
miljöeffekterna för sig utan också samspelet mellan dem. MKB:n<br />
resulterar i en rapport, men MKB-begreppet innefattar också<br />
processen som ligger bakom rapporten. Det bakomliggande syftet<br />
med MKB-arbetet är att påverka exploateringsprojektet så att den<br />
negativa miljöpåverkan blir så liten som möjligt. Det räcker alltså<br />
inte att bara redovisa miljökonsekvenserna i en rapport utan<br />
miljöhänsynen måste prägla hela projektplaneringen. MKB utgör<br />
alltså en del i beslutsunderlaget, t.ex. vid tillståndsansökan, eller<br />
detaljplaner, men är inget instrument som rättsligt säkrar<br />
miljökvalitén.<br />
Natura 2000<br />
Områdesbestämmelser<br />
(OB)<br />
PBL<br />
Naturområde som är en del i ett europeiskt nätverk och som inte får<br />
skadas varken direkt eller indirekt (naturtyper, arter och deras<br />
livsmiljöer).<br />
Kommunala bestämmelser för hur marken får användas, endast<br />
utanför detaljplan, i områdesbestämmelser kan ingen byggrätt<br />
läggas fast.<br />
Plan- och bygglagen, (ofta förkortad PBL), är en lag som reglerar<br />
planläggningen av mark, vatten och byggande. PBL innehåller<br />
bland annat bestämmelser för översiktsplaner, detaljplaner,<br />
bygglov, byggtillsyn, "svartbyggen" och för byggnadsnämndens<br />
verksamhet.<br />
Regeringen har tillsatt en kommitté för att se över lagen (den s.k.<br />
PBL-kommittén). Kommittén har i september 2005 presenterat<br />
utredningen SOU 2005:77 Får jag lov? Om planering och<br />
byggande med förslag till ny PBL.<br />
PM10 Particulate Matter 10, partiklar i luft mindre än 10 µm<br />
(mikrometer).<br />
Inandningsbara partiklar har i typiska fall en storlek på ca 10 µm<br />
(0,01 mm) eller mindre – de största som kan tränga ned i lungorna<br />
har en diameter kring 15 µm. Luftens innehåll av partiklar med<br />
sådana dimensioner brukar betecknas som PM10 (Particulate<br />
Matter 10). En närmare definition av begreppet finns i förordningen<br />
(2001:527) om miljökvalitetsnormer i utomhusluft.<br />
”SMB-direktivet”<br />
eller Direktivet om<br />
strategiska<br />
miljöbedömningar<br />
EG-direktivet om bedömning av vissa planers och programs<br />
miljöpåverkan, 2001/42/EG, är en utveckling av miljölagstiftningen<br />
i Europa. Under framtagandet kallades det ”SMB-direktivet” eller<br />
Direktivet om strategiska miljöbedömningar.<br />
Syftet med detta direktiv är att sörja för en hög nivå på skyddet av<br />
miljön och bidra till att integrera miljöaspekter i utarbetandet och<br />
antagandet av planer och program för att främja en hållbar<br />
Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun 11
Antagandehandling<br />
utveckling.<br />
Direktivet syftar till att föra in miljöhänsyn i tidiga skeden när<br />
beslut fattas i planer och program, vilka påverkar den senare<br />
prövningen av olika verksamheters och åtgärders tillåtlighet.<br />
Direktivet genomfördes genom ändringar i plan- och bygglagen<br />
(PBL, 1987:10), miljöbalken (1998:808) och lagen om kommunal<br />
energiplanering (1977:439) den 21 juli 2004 samt i förordningen<br />
(1998:905) om miljökonsekvensbeskrivningar, den 1 juli 2005.<br />
VOC-gaser<br />
Grupp av organiska föreningar som lätt förångas i rumstemperatur<br />
kallas lättflyktiga organiska föreningar (av engelskans ”volatile<br />
organic compund”). Halten av lättflyktiga kolväten i luften har<br />
hälso- och miljöeffekter, bland annat är de viktiga vid bildandet av<br />
marknära ozon.<br />
Källor:<br />
Boverket, 2005. ”Boverket informerar” 2005:4<br />
http://www.naturvardsverket.se/index.php3?main=/dokument/lagar/kvalnorm/kvaldoc/m<br />
kn_luft/mknpart.htm tillgänglig online 2006-05-29<br />
http://www-mkb.slu.se/mkb/vad_ar_MKB.htm tillgänglig online 2006-06-01<br />
Svensk standard, SS021053, "Area och volym för husbyggnader – Terminologi och<br />
mätregler".<br />
Svenska Kommunförbundet, 2004. Miljölagar för väghållare.<br />
12 Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun
Antagandehandling<br />
Kapitel 1. INLEDNING<br />
Avgränsning<br />
Ämnesmässig: Den betydande miljöpåverkan som översiktsplanens förslag till mark- och<br />
vattenanvändning bedöms kunna ge upphov till.<br />
Geografisk: <strong>Karlshamn</strong>s kommun.<br />
Tidsmässig: 15-20 år.<br />
Översiktsplanen gör inte anspråk på att utgöra ett övergripande policydokument för all<br />
kommunal verksamhet, t.ex. planering för vårdbehov, elevunderlag etc. Fokus är på markoch<br />
vattenanvändning och det är den betydande miljöpåverkan som den förändrade markoch<br />
vattenanvändningen kan ge upphov till som beskrivs i denna miljöbedömning.<br />
Översiktsplanens geografiska avgränsning är mark och vatten inom <strong>Karlshamn</strong>s kommun.<br />
Översiktsplanens tidsmässiga avgränsning är ca 15-20 år. De målsättningar och visioner som<br />
översiktsplanen beskriver sträcker sig minst fram till år 2020.<br />
Bakgrund<br />
Samhällsplaneringen ska, enligt den nationella strategin om en hållbar utveckling, främja en<br />
utveckling som är ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar. Miljöaspekterna är därför en<br />
viktig del av de olika aspekter som ska beaktas i den fysiska planeringen.<br />
Sedan den 21 juli 2004 gäller nya bestämmelser om miljöbedömningar i miljöbalken efter<br />
införande av EG-direktivet om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan,<br />
2001/42/EG. Bestämmelserna ska enligt plan- och bygglagen tillämpas för översiktsplaner<br />
och detaljplaner. EG-direktivet kallades under framtagandet för ”SMB-direktivet” eller<br />
Direktivet om strategiska miljöbedömningar. Direktivet syftar till att föra in miljöhänsyn i<br />
tidiga skeden när beslut fattas i planer och program, vilka påverkar den senare prövningen<br />
av olika verksamheters och åtgärders tillåtlighet.<br />
”Syftet med detta direktiv är att sörja för en hög nivå på skyddet av miljön och bidra till att<br />
integrera miljöaspekter i utarbetandet och antagandet av planer och program för att främja<br />
en hållbar utveckling...”<br />
Källa: EG-direktivet om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan,<br />
2001/42/EG. Artikel 1, Syfte.<br />
Direktivet genomfördes genom ändringar i plan- och bygglagen (PBL, 1987:10),<br />
miljöbalken (1998:808) och lagen om kommunal energiplanering (1977:439) den 21 juli<br />
2004 samt i förordningen (1998:905) om miljökonsekvensbeskrivningar, den 1 juli 2005.<br />
Syfte och mål med miljöbedömningen<br />
Syftet med miljöbedömningen är<br />
- att sörja för en hög nivå på skyddet av miljön<br />
- att bidra till att integrera miljöaspekter i utarbetandet och antagandet av planer och<br />
program<br />
- att främja en hållbar utveckling<br />
- att främja genomsiktlighet och demokrati<br />
Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun 13
Antagandehandling<br />
Målet med miljöbedömningen är att tidigt i planeringsprocessen belysa miljöeffekterna och<br />
miljökonsekvenserna av översiktsplaneförslaget och ge ett förbättrat beslutsunderlag.<br />
Processen för miljöbedömning<br />
Figur 1. Processen för miljöbedömning enligt Boverkets skrift Miljöbedömningar för planer enligt planoch<br />
bygglagen– en vägledning (Boverket, 2006).<br />
1. Kartläggning av utgångsläget. Tillgänglig information, vilka intressenter och<br />
myndigheter som berörs, vilka utredningsresurser som står till buds.<br />
2. Identifiering av målsättningar, problem och behov som berörs av planen.<br />
3. Avgränsning av vad som ska ingå i miljöbedömningen.<br />
4. Strategiska vägval.<br />
5. Analys av planförslaget med hjälp av planindikatorer.<br />
6. Samråd, granskning samt värdering av planförslaget utifrån miljömål och berörda<br />
intressen.<br />
7. Identifiering av kvarstående miljöproblem. Återkoppling till punkt 4 om man har gjort<br />
ett felaktigt val.<br />
8. Slutsatser för att möjliggöra en samlad politisk bedömning.<br />
9. Beslut om antagande/godkännande.<br />
10. Uppföljning av beslutets miljökonsekvenser (ev. nästa revision av översiktsplanen) 2010<br />
– hur gick det med måluppfyllelsen.<br />
14 Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun
Antagandehandling<br />
Läsanvisning<br />
Beskrivningen av konsekvenserna delas upp i ekologiska, sociala, och ekonomiska<br />
konsekvenser. Miljökonsekvensbeskrivningen bör betraktas som en metodprövning då det<br />
till stor del saknas vedertagna metoder och exempel på hur sådana här beskrivningar ska<br />
göras. Konsekvensanalysen är anpassad till den övergripande nivå som en översiktsplan<br />
innebär. En mer detaljerad konsekvensanalys kan göras först i en fördjupad översiktsplan<br />
eller detaljplan.<br />
Konsekvenserna av planförslaget beskrivs utifrån de ovan nämnda tre perspektiven på<br />
uthållighet, ekologiska, sociala och ekonomiska, men även utifrån de 16 regionala<br />
miljökvalitetsmålen för Blekinge län.<br />
Konsekvenserna av planförslaget beskrivs också med hjälp av s.k. planindikatorer.<br />
Planindikatorerna ska ge läsaren hjälp med att finna svar på frågan, om översiktsplanen<br />
innebär en lämplig mark- och vattenanvändning ur ett uthållighetsperspektiv. Indikatorerna<br />
är framtagna för att användas vid en konsekvensbedömning av översiktsplaner och är av<br />
samma detaljeringsgrad som översiktsplanen, d.v.s. på en relativt översiktlig nivå. För att<br />
underlätta användandet har antalet indikatorer begränsats till ett fåtal viktiga indikatorer som<br />
var och en visar på flera aspekter. Indikatorerna är även valda med tanke på att de ska kunna<br />
användas även vid påföljande revideringar av översiktsplanen. Indikatorerna ska i så hög<br />
grad som möjligt kunna utläsas direkt ur planen och vara lätt mätbara. Man ska redan under<br />
arbetet med översiktsplanen kunna få en uppfattning om vilka konsekvenser åtgärder i<br />
planen kan få. Denna typ av indikator kallas planindikator. Ett exempel på en sådan är<br />
"andel boende med max 400 meter till kollektivtrafik". En annan typ av indikator är mäteller<br />
fältindikator som mäter det faktiska tillståndet och alltså inte kan visa på direkta<br />
konsekvenser av en åtgärd i översiktsplanen, ett sådant exempel är "antal dagar med<br />
hälsosam och bra luft". Denna typ av indikator används främst vid uppföljning av t.ex.<br />
miljötillstånd. I denna strategiska miljöbedömning har endast planindikatorer, inte mät- och<br />
fältindikatorer, använts.<br />
En hållbar utveckling bygger på ett samspel mellan sociala, ekonomiska och ekologiska<br />
faktorer. Först när de fungerar tillsammans som en helhet kan en hållbar utveckling uppnås.<br />
Därför görs även ett försök att analysera helheten eller den samlade effekten av<br />
planförslaget.<br />
Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun 15
Antagandehandling<br />
Kapitel 2. LAGKRAV<br />
Enligt 6 kap. 11 § miljöbalken skall alla översiktsplaner miljöbedömas.<br />
Syftet med miljöbedömningen är att integrera miljöaspekter i planen så att en hållbar<br />
utveckling främjas.<br />
Enligt Plan- och bygglagens (PBL) 4 kap. 8 § andra och tredje stycket skall det i<br />
planbeskrivningen redovisas planeringsförutsättningarna, skälen till planens utformning och<br />
de åtgärder som kommunen avser att vidta för att fullfölja planen. Vidare skall redogöras för<br />
planens konsekvenser. Avser förslaget ändring av översiktsplanen för en viss del av<br />
kommunen, skall ändringens verkningar för andra delar av kommunen redovisas.<br />
Enligt PBL 4:3 skall, vid förslag till översiktsplan eller ändring av planen, kommunen<br />
samråda med länsstyrelsen samt regionplaneorgan och kommuner som berörs av förslaget.<br />
De myndigheter samt de sammanslutningar och enskilda i övrigt som har ett väsentligt<br />
intresse av förslaget skall beredas tillfälle till samråd.<br />
Innehåll och struktur<br />
En miljökonsekvensbeskrivning skall enligt miljöbalkens 6 kapitel innehålla följande:<br />
- en sammanfattning av planens eller programmets innehåll, dess huvudsakliga<br />
syfte och förhållande till andra relevanta planer och program,<br />
Kommentar: i den icke-tekniska sammanfattningen i början av detta dokument<br />
beskrivs kortfattat de strategiska vägval som gjorts under planprocessen. Syfte<br />
och mål beskrivs i inledningskapitlet.<br />
- en beskrivning av miljöförhållandena och miljöns sannolika utveckling om<br />
planen, programmet eller ändringen inte genomförs,<br />
Kommentar: Nollalternativet beskrivs nedan under ett särskilt avsnitt.<br />
- en beskrivning av miljöförhållandena i de områden som kan antas komma att<br />
påverkas betydligt,<br />
Kommentar: En beskrivning av dessa miljöförhållanden finns i<br />
planbeskrivningen under kapitlet Miljö- och riskfaktorer.<br />
- en beskrivning av relevanta befintliga miljöproblem som har samband med ett<br />
sådant naturområde som avses i 7 kap. Miljöbalken eller ett annat område av<br />
särskild betydelse för miljön,<br />
Kommentar: En beskrivning av relevanta befintliga miljöproblem finns i<br />
planbeskrivningen under kapitlet Miljö- och riskfaktorer.<br />
- en beskrivning av hur relevanta miljökvalitetsmål och andra miljöhänsyn<br />
beaktas i planen eller programmet,<br />
Kommentar: En beskrivning av miljökvalitetsmålen samt kommunens<br />
miljöarbete finns i planbeskrivningen under kapitlet Allmänna intressen. Hela<br />
kapitel 6 – Miljökonsekvensanalys - Miljökvalitetsmål i denna MKB är<br />
strukturerat efter de 16 miljökvalitetsmålen.<br />
- en beskrivning av den betydande miljöpåverkan som kan antas uppkomma<br />
med avseende på biologisk mångfald, befolkning, människors hälsa, djurliv,<br />
16 Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun
Antagandehandling<br />
växtliv, mark, vatten, luft, klimatfaktorer, materiella tillgångar, landskap,<br />
bebyggelse, forn- och kulturlämningar och annat kulturarv samt det inbördes<br />
förhållandet mellan dessa miljöaspekter,<br />
Kommentar: MKB:n som helhet avser beskriva den betydande miljöpåverkan<br />
som planförslaget kan ge upphov till.<br />
- en beskrivning av de åtgärder som planeras för att förebygga, hindra eller<br />
motverka betydande negativ miljöpåverkan,<br />
Kommentar: En redovisning av förslag till skadeförebyggande åtgärder finns i<br />
kapitel 5 Miljökonsekvensanalys – Hållbar utveckling under respektive avsnitt<br />
dessa miljöförhållanden beskrivs i planbeskrivningen under kapitlet Miljö- och<br />
riskfaktorer.<br />
- en sammanfattande redogörelse för hur bedömningen gjorts, vilka skäl som<br />
ligger bakom gjorda val av olika alternativ och eventuella problem i samband<br />
med att uppgifterna sammanställdes,<br />
Kommentar: En redogörelse för hur bedömningen av de strategiska vägvalen<br />
gjorts finns integrerat i beskrivningen av alternativen i kapitel 4 – Strategiska<br />
vägval.<br />
- en redogörelse för de åtgärder som planeras för uppföljning och övervakning<br />
av den betydande miljöpåverkan som genomförandet av planen eller<br />
programmet medför,<br />
Kommentar: Under kapitel 7 – Planindikatorer hållbar utveckling beskrivs ett<br />
antal indikatorer/mått på faktorer som spelar en roll för planens miljöpåverkan.<br />
Dessa indikatorer kan tillämpas vid nästa revidering av översiktsplanen för att<br />
följa upp planens effekter och konsekvenser. Indikatorerna underlättar även<br />
bedömningen i vilken grad planen bidrar till en hållbar utveckling.<br />
- en icke-teknisk sammanfattning av de uppgifter som anges i ovanstående<br />
punkter 1-9.<br />
Källa: Miljöbalken 6 kap 12 §.<br />
Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun 17
Antagandehandling<br />
Kapitel 3. ALTERNATIV<br />
Rimliga alternativ och nollalternativ<br />
Översiktsplanen har en nyckelroll i plansystemet. Utmärkande är till exempel val av<br />
alternativa lokaliseringar för olika verksamheter, liksom val av skyddsnivå för värdefulla<br />
eller känsliga områden. Eftersom översiktsplanen inte är bindande utan vägledande för<br />
beslut, beror den styrande förmågan på kvaliteten i planeringsunderlag och analyser samt på<br />
den argumentation som förs fram i planen. De alternativ som funnits för planens utformning<br />
beskrivs i kapitel 4 – Strategiska vägval. Ett nollalternativ för en översiktsplanen kan utgå<br />
ifrån de planeringsfrågor som identifierats som viktigast att fokusera på. Utifrån dessa<br />
planeringsfrågor kan en beskrivning göras över vilken situation som kan uppstå om de<br />
planerade verksamheterna eller åtgärderna inte blir av respektive om föreslagna<br />
skyddsåtgärder inte kommer att vidtas.<br />
Nollalternativ<br />
Nollalternativet skall, enligt miljöbalkens 6 kapitel, utgöra en beskrivning av<br />
miljöförhållandena och miljöns sannolika utveckling om planen, programmet eller ändringen<br />
inte genomförs (nollalternativ).<br />
Om översiktsplanen inte genomförs uppkommer både positiva och negativa konsekvenser.<br />
Utbyggnadsintressena står delvis emot intresset av att bevara natur- kultur- och<br />
rekreationsmiljöer. Vid varje enskild exploatering måste en värdering av<br />
exploateringsintressen och bevarandeintressen göras samt en bedömning av om positiva eller<br />
negativa effekter/konsekvenser av planförslaget överväger.<br />
Om denna översiktsplan ej genomförs bedöms den stora efterfrågan på lägenheter och<br />
villatomter att kvarstå. En konsekvens kan vara att människor har svårt att finna bostäder i<br />
attraktiva lägen och därmed beslutar sig för att bosätta sig i någon annan kommun.<br />
Medelåldern i befolkningen förväntas öka, vilket skapar ett behov av fler bostäder anpassade<br />
för äldre. Om detta behov ej kan tillgodoses tvingas ett antal personer troligen att bo kvar i<br />
ett sämre anpassat boende.<br />
När det gäller verksamheter finns det en brist på byggklara tomter i attraktiva lägen.<br />
Näringslivet är i dag väldigt rörligt och företagsetableringar är känsliga för tillgången och<br />
kvaliteten på de tomter som erbjuds. Verksamheterna är bl.a. beroende av tillgång till god<br />
infrastruktur och goda skyltlägen för att kunna distribuera varor och exponera sina varor och<br />
tjänster. Om inte behovet av attraktiva områden för verksamheter kan tillgodoses kan<br />
konsekvenserna bli att arbetstillfällena i kommunen minskar och kommunens skatteintäkter<br />
minskar, vilket i sin tur kan påverka kvalitet och utbud av kommunal service.<br />
Om inte behovet av nya förskolor tillgodoses kan konsekvenserna bli ökade transporter om<br />
förskolornas läge stämmer sämre överens med befolkningsstrukturen. Är kommunen ingen<br />
barnvänlig kommun kanske barnfamiljerna väljer någon annan bosättningsort. Det kan bli<br />
svårt att uppfylla garantierna om att få en dagisplats om inte antalet dagisplatser stämmer<br />
överens med behovet.<br />
18 Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun
Antagandehandling<br />
De nya vägar som omnämns i planförslaget förväntas medföra bl.a. en förbättrad<br />
framkomlighet och minskad olycksrisk. När det gäller den nya dragningen av E22 mellan<br />
Stensnäs och Sölve förväntas den bl.a. medföra att nya, mer attraktiva lägen för bostäder<br />
skapas närmast kusten. Om planen inte genomförs kvarstår eller förvärras dagens problem<br />
vid trafikökning.<br />
Om man inte bygger ut enligt planförslaget finns troligen jordbruksmarken kvar som en<br />
viktig resurs för t.ex. produktion av mat och bioenergi. En positiv bieffekt är att landskapet<br />
hålls öppet. Både natur- och kulturvärden finns knutna till det brukade landskapet. Om man<br />
inte bygger ut enligt planförslaget finns troligen även skogsbruksmarken kvar som en resurs<br />
för bl.a. materialproduktion och rekreation.<br />
Avvägning exploatering - bevarande<br />
De regionala miljökvalitetsmålen ”Miljömål i Blekinge”, bör ses som en konkretisering av<br />
miljöbalken och nedbrytning av nationella miljökvalitetsmål. Under rubriken regionala<br />
miljömål för God bebyggd miljö framgår det bl.a. att värdefulla områden bör skyddas och<br />
ges möjlighet att utvecklas i den fysiska planeringen, att åtgärder som innebär en<br />
fragmentisering av värdefulla frilufts-, natur-, och kulturmiljöer vid lokalisering av ny<br />
bebyggelse och nya anläggningar bör undvikas, samt att viktiga tätortsnära rekreations- och<br />
grönområden bör skyddas i planeringen.<br />
Noggranna avvägningar bör därför ske mellan exploateringsintressen och<br />
bevarandeintressen.<br />
När exploateringsintresset väger tyngst i ett värdefullt naturområde skall<br />
kompensationsprincipen ersättningsytor – som beskrivs i planbeskrivningens kapitel 10<br />
Regleringar: Natur- och kulturmiljöer, tillämpas.<br />
Vid ianspråktagande av mark för exploatering i områden med höga naturvärden bör en<br />
kompensationsprincip tillämpas för att åstadkomma en hållbar utveckling för både människa<br />
och natur. Enligt kompensationsprincipen kompenseras en för arten eller naturtypen negativ<br />
åtgärd med en eller flera åtgärder som påverkar samma art eller naturtyp på ett positivt sätt. I<br />
första hand skall kompensationen ske i närområdet men kompensationen kan även ske på<br />
annan plats i kommunen. Denna kompensationsprincip har stöd i miljöbalken och skall<br />
tillämpas vid detaljplanering och bygglovgivning.<br />
Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun 19
Antagandehandling<br />
Kapitel 4. STRATEGISKA VÄGVAL<br />
Bostadsutbyggnad <strong>Karlshamn</strong><br />
Alternativ A. Utbyggnad av bostäder företrädesvis öster om <strong>Karlshamn</strong>.<br />
Bedömning: Detta alternativ föreslår ny bostadsbebyggelse i den del av kommunen där det<br />
finns störst exploateringstryck och efterfrågan från nuvarande och tillkommande<br />
kommuninvånare. Vid utbyggnad längs kusten krävs att man tar stor hänsyn till<br />
naturvårdens och det rörliga friluftslivets intressen.<br />
Alternativ B. Utbyggnad av bostäder företrädesvis norr om <strong>Karlshamn</strong>, mellan<br />
<strong>Karlshamn</strong>s och Asarum.<br />
Bedömning: Detta alternativ bedöms medföra större risk för störningar från europaväg 22<br />
samt konflikter med rekreations- och naturvårdsintressen kring Mieån och Byasjön.<br />
Valt alternativ: A<br />
Bostadsutbyggnad Mörrum<br />
Alternativ A: Mörrums bostadsområden utvecklas åt väster och sydväst.<br />
Bedömning: Vid en utveckling av Mörrums bostadsområden åt väster och sydväst kommer<br />
dessa närmre Västblekinge Miljö AB:s (VMAB) deponi som alstrar lukt. En fördel med att<br />
låta Mörrum expandera åt väster och sydost är att tätorten koncentrerar sig bättre kring<br />
stationsläget som är en viktig knutpunkt för pendling med kollektivtrafik. En möjlighet är att<br />
stationsläget flyttas till ett mer central läge. Utbredningen av Mörrums samhälle idag och<br />
förväntad utveckling till 2020 innebär att nuvarande stationsläge är nåbart till fots eller med<br />
cykel. Om samhället utvecklas åt väster och sydväst så kan det komma att medföra<br />
olägenheter för boende.<br />
Alternativ B: Mörrums bostadsområden utvecklas åt öster, norr och söder.<br />
Bedömning: En utveckling av Mörrums bostadsområden åt öster, norr och söder. En<br />
utveckling österut innebär att fler får längre till Mörrumsåns attraktiva rekreationsområden.<br />
En utveckling norrut och söderut innebär konflikter med strandskydd, naturvärden och<br />
friluftslivets intressen och en viss risk att bygga bort en del av de kvaliteterna.<br />
Valt alternativ: B<br />
Asarum-<strong>Karlshamn</strong>; sammanknytning eller separation<br />
Alternativ A: Knyta ihop Asarum och <strong>Karlshamn</strong> genom ett handelstråk längs<br />
Sölvesborgsvägen i nord-sydlig riktning.<br />
Bedömning: Denna utveckling har redan pågått under ett antal år med utbyggnader av<br />
verksamheter både norrifrån och söderifrån. Vid val av detta alternativ måste en satsning<br />
göras på att skapa en mänsklig och grön utemiljö som är väl anpassad för fotgängare och<br />
cyklister vad gäller trafiksäkerhet och estetik.<br />
En sammanväxning med Asarum och <strong>Karlshamn</strong> underlättas, ett fortsatt bostadsbyggande<br />
uppmuntras liksom etableringen av fler verksamheter, både i verksamhetsområdet och längs<br />
20 Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun
Antagandehandling<br />
med centrumstråket Storgatan - Jannebergsvägen. Denna utveckling, att Asarum kommer att<br />
integreras som en stadsdel i ett utvidgat <strong>Karlshamn</strong>, kommer troligen att förändra dess<br />
karaktär från landsortsby till stadsmiljö men dess nuvarande särart kommer med all<br />
sannolikhet kunna bestå och utvecklas lokalt.<br />
Alternativ B: Förhindra att Asarum och <strong>Karlshamn</strong> växer ihop.<br />
Bedömning: Att förhindra den pågående spontana utvecklingen i detta fall kan vara svårt<br />
eftersom det redan investerats så stora summor i bl.a. byggnader och trafikmiljö i området.<br />
Det saknas uppenbara vinster med att försöka förhindra denna utveckling. Ev. skulle en<br />
något större del av naturytorna längs Mieån kunna bevaras om exploateringstrycket i<br />
området minskade.<br />
Valt alternativ: A<br />
<strong>Karlshamn</strong>s hamn Stilleryd – närbelägen fritidsbebyggelse<br />
Alternativ A: <strong>Karlshamn</strong>s hamn Stilleryds verksamhet tillåts expandera längre<br />
västerut än den s.k. ”gröna linjen” väster om Stilleryds camping.<br />
Bedömning: <strong>Karlshamn</strong>s hamn i Stilleryd är en djuphamn av riksintresse med stor betydelse<br />
för regionens utveckling. Hamnverksamheten kan ge upphov till störningar för närbelägna<br />
bostäder, företrädesvis fritidsbebyggelse (omkring 90 bostäder). En expansion av hamnens<br />
verksamhet i omfattning samt ev. även geografiskt längre västerut kan innebära ökade<br />
störningar för närboende i form av ökat buller, lukt och ökade luftföroreningar från<br />
maskiner, lastbilar och fartyg.<br />
Alternativ B: <strong>Karlshamn</strong>s hamn Stilleryds verksamhet tillåts inte expandera<br />
längre västerut än idag.<br />
Bedömning: En kraftig reglering av hamnens expansionsmöjligheter kan bromsa de positiva<br />
sysselsättningseffekter som denna transithamn och transportlänk med östeuropa har i<br />
regionen.<br />
Valt alternativ: A<br />
Kommentar: Kommunen vill understödja riksintressets framtida utveckling och förordar<br />
därför alternativ A. Pågående tillståndsprövning enligt Miljöbalken av hamnverksamheten<br />
avser hamnens nuvarande geografiska omfattning. Utvecklingen av hamnen kommer att<br />
prövas närmare enligt framtida erforderliga tillstånd. Ändrad markanvändning prövas genom<br />
tillämpning av PBL och MB.<br />
Förtätning eller utglesning<br />
Alternativ A: En förtätning av tätorterna för att koncentrera befolkningen mot<br />
kollektivtrafikstråk, handel och service.<br />
Bedömning: Att koncentrera befolkningen mot kollektivtrafikstråk, handel och service kan<br />
vara en förutsättning för att uppnå effektiva snabba och effektiva transporter; bilberoendet<br />
minskar. En god tillgänglighet till handel och service med ett bra och varierat utbud är<br />
ytterligare en förväntad effekt av förtätning. För att lättare kunna finansiera en god<br />
Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun 21
Antagandehandling<br />
gemensam service t.ex. skolor, vägar, vatten och avlopp krävs en ökande<br />
befolkningskoncentration.<br />
Alternativ B: En utglesning av tätorterna.<br />
Bedömning: Vid en utglesning av tätorterna finns det mer plats för grönstruktur, ytor för<br />
lokalt omhändertagande av dagvatten m.m. Däremot minskas tillgängligheten till handel och<br />
service och det finns en risk att bilberoendet ökar. En utglesning gör det dyrare att finansiera<br />
en god gemensam service.<br />
Valt alternativ: A<br />
Funktionsblandning eller funktionsuppdelning i bostadsområden<br />
Alternativ A: Att främja funktionsblandning i nya och befintliga<br />
bostadsområden.<br />
Bedömning: Om man öppnar för funktionsblandning; att osektionerat blanda småaffärer,<br />
hantverk, kontor m.m. med bostäder skapas områden med stor informell bevakning under<br />
större delen av dygnet. Eftersom de olika verksamheterna pågår under olika delar av dygnet.<br />
Det minskar risken för brott.<br />
Alternativ B: Att sträva efter funktionsuppdelning i bostadsområden.<br />
Bedömning: En funktionsuppdelning kan leda till öde områden under vissa tider på året och<br />
under vissa tider på dygnet. Det kan öppna möjligheter för en ökad brottslighet.<br />
Valt alternativ: A<br />
22 Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun
Antagandehandling<br />
Kapitel 5. MILJÖKONSEKVENSANALYS<br />
- HÅLLBAR UTVECKLING<br />
I <strong>Karlshamn</strong>s lokala Agenda 21 anges att ”Utvecklingen i <strong>Karlshamn</strong>s kommun ska vara<br />
långsiktigt hållbar ur ekologisk, ekonomisk och social synvinkel. Förbrukningen av resurser<br />
och påverkan på miljön får inte vara större än vad som är rättvist med hänsyn till såväl<br />
kommande generationer och människor i andra länder”<br />
För att kunna bedöma om planförslaget bidrar till en hållbar utveckling i <strong>Karlshamn</strong>s<br />
kommun görs nedan en analys av planförslaget utifrån de tre dimensionerna för hållbar<br />
utveckling – ekologiska, sociala och ekonomiska. Kommunen har också antagit ett<br />
visionsdokument, Vision 2014, där ett antal målområden formuleras och som ska prägla den<br />
framtida planeringen.<br />
Nedan följer en konsekvensbedömning av de prioriteringar, val av inriktningar och<br />
förhållningssätt som görs i översiktsplanen.<br />
Ekologiska aspekter<br />
Den ekologiska utgångspunkten att människan är en del av naturen och är beroende av de<br />
resurser som naturen producerar i form av byggnadsmaterial, mat m.m.<br />
Mark<br />
I kommunen finns ett stort antal områden med misstänkt förorenad mark. Dessa områden<br />
redovisas i planbeskrivningen under kapitel 12 MILJÖ- OCH RISKFAKTORER.<br />
Länsstyrelsen har inventerat misstänkt förorenade markområden och <strong>Karlshamn</strong>s kommun<br />
inventerar kommunala deponier. Vid byggnation i eller i anslutning till dessa områden finns<br />
en osäkerhet kring lämpligheten p.g.a. föroreningarna. Lämpligheten av exploateringen<br />
måste utredas.<br />
Skadeförebyggande åtgärder<br />
Vid byggnation i eller i anslutning till dessa områden bör en miljöteknisk markundersökning<br />
genomföras. För att minska risken för direktkontakt med giftiga ämnen i marken bör<br />
förorenad mark som tas i anspråk för verksamheter som innebär stadigvarande vistelse i<br />
området saneras.<br />
I arbetet med att göra <strong>Karlshamn</strong>s kommun till en ekologiskt hållbar kommun är det av stor<br />
vikt att begränsa utsläppskällor till mark och vatten, men även ökad rening av utsläpp och<br />
sanering av redan förorenade områden krävs.<br />
Radon<br />
I kommunen finns ett fåtal områden som klassas som högriskområde för radon. Det rör sig<br />
ofta om områden med tunna jordlager eller berg i dagen. I anslutning till de större tätorterna,<br />
där de flesta utredningsområdena är lokaliserade, finns förhöjda radonhalter på några platser.<br />
Föreslagna utvecklingsområden som delvis hamnar inom område med förhöjda radonhalter<br />
är bl.a. Stilleryd - utredningsområde för verksamheter och utvecklingsområde för<br />
verksamheter vid E22 sydväst om Mörrum. För mer information om radonförekomster i<br />
<strong>Karlshamn</strong>s kommun hänvisas till flygradiometriska kartan utgiven av Sveriges Geologiska<br />
Undersökning (SGU). Denna kan dock inte direktöversättas till var markradon kan<br />
förekomma.<br />
Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun 23
Antagandehandling<br />
Skadeförebyggande åtgärder<br />
Vid detaljplanering av föreslagen bebyggelse i normalrisk- och högriskområden krävs att<br />
hänsyn tas till radonhalten. Sådan hänsyn kan tas exempelvis i form av bestämmelser i<br />
detaljplanen om radonskyddad eller radonsäker grundläggning för att säkerställa att<br />
radonhalten i byggnader inte överstiger gällande riktvärden.<br />
Kommunen kräver i samband med bygglov/bygganmälan att radonhalt mäts för<br />
nybyggnation av bostäder oavsett om bebyggelsen hamnar inom ett högriskområde eller ej.<br />
Detta för att kunna följa Boverkets rekommendationer baserat på radonhaltens<br />
årsmedelvärde (nuvarande rekommendation 2006 är ett årsmedelvärde på max 200Bq/m 3 ).<br />
Vattenkvalitet<br />
Störst negativ miljöpåverkan på vattenmiljön längs Blekingekusten har enskilda avlopp,<br />
näringsläckage från jordbruksmarken samt utsläpp från fritidsbåtar och sjöfart.<br />
Figur 2. Riksväg 29 vid passagen över Mieån och Brogylet.<br />
<strong>Karlshamn</strong>s vattenförsörjning baseras nästan helt på ett ytvattenverk vid Långasjön.<br />
Anläggningen togs i drift 1969. Förutom <strong>Karlshamn</strong> omfattar leveransområdet även<br />
Asarum, Mörrum, Elleholm, Svängsta, Hällaryd, Åryd samt några skärgårdsöar.<br />
Riksväg 29 passerar tvärs igenom det befintliga vattenskyddsområdet Mieån-Långasjön.<br />
Detta innebär en potentiell föroreningsrisk för vattentäkten. I januari 1994 körde en tankbil<br />
lastad med dieselolja av riksväg 29 norr om <strong>Karlshamn</strong>. Oljan läckte ut och rann ner i<br />
kommunens huvudvattentäkt, som måste saneras till en kostnad av omkring 9 miljoner<br />
kronor. Civilförsvarets slang och rör användes för att leda vatten från en tillfällig ordnad<br />
reservvattentäkt. Källa: SOU1995:19 Ett säkrare samhälle, sidan 422.<br />
Grustillgångarna i kommunen är viktiga bl.a. för den framtida vattenförsörjningen. För att<br />
skydda grustillgångarna är kommunen restriktiv till utökad grustäkt.<br />
Skadeförebyggande åtgärder<br />
Ett minskat markläckage av närsalter till havet har högsta prioritet.<br />
Åtgärder som motverkar övergödningen är bl.a.:<br />
24 Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun
Antagandehandling<br />
- Att gynna jordbrukssystem med regional/lokal balans mellan växtodling och<br />
djurhållning, till exempel ekologisk produktion.<br />
- Att inrätta skyddszoner och en bättre fördelning av stallgödsel mellan<br />
Blekinges kommuner.<br />
- Att vidta åtgärder för att uppnå strukturell fördelning av djurhållningen.<br />
- Att återskapa och restaurera våtmarker och vattendrag som naturliga<br />
kvävefällor.<br />
- Att stimulera småskalig, ekologisk teknik för omhändertagande av<br />
avloppsvatten, separationstoaletter med mera.<br />
Anläggande av enskilda avlopp är tillståndspliktigt enligt miljöbalken. Miljöförbundet<br />
Blekinge Väst ska kontaktas vid anläggande.<br />
För att återställa den biologiska balansen i vattensystem som blivit försurade är<br />
kalkningsinsatser nödvändigt. Som grund för detta arbete ligger den Regionala<br />
åtgärdsplanen för kalkningsverksamhet i Blekinge län.<br />
För att minska risken för förorening av vattentäkten Mieån-Långasjön har man, när den nya<br />
sträckningen av riksväg 29 gjordes, anpassat vägområdet så att hänsyn tagits till transporter<br />
med farligt gods. Dagvatten omhändertas lokalt och avstängningsmöjlighet finns i händelse<br />
av olycka. Syftet är att om en olycka med farligt gods inträffar inom vägområdet ska inte<br />
föroreningarna kunna nå vattentäkten. Om förorening av huvudvattentäkten ej kan undvikas<br />
kan reservvattentäkterna tas i bruk. Vattenskyddsområdets avgränsning och zonindelning<br />
håller på att utredas genom framtagande av ett förslag till föreskrifter för Mieån-Långasjöns<br />
vattenskyddsområde. Föreskrifter kommer även att tas fram för Ringamålas vattentäkter och<br />
kommunens reservvattentäkter för att kunna säkerställa en tryggad vattenförsörjning även i<br />
framtiden.<br />
Bostäder kring Långasjön samt verksamhetsområdet Tostarp som på mark- och<br />
vattenanvändningskartan är föreslaget som markresurs för verksamheter kring Hokavägen<br />
angränsar skyddsområde för vattentäkt Mieån-Långasjön. Exploatering inom<br />
vattenskyddsområdena regleras i föreskrifterna för vattenskyddsområdena.<br />
Kontinuerliga mätningar, trenduppföljning och provtagning utföras av erfaren personal och<br />
med bra hjälpmedel är också viktigt.<br />
Luftkvalitet<br />
Halten av luftföroreningar i <strong>Karlshamn</strong>s kommun som helhet bedöms ligga under<br />
miljökvalitetsnormen för luftkvalitet. Inte heller i <strong>Karlshamn</strong>s innerstad, kring torget där<br />
trafikintensiteten är som störst, överskreds miljökvalitetsnormen vintern 2005/2006 vad<br />
gäller årsmedelvärde. Luftföroreningshalterna i innerstaden är dock så höga att mätningar,<br />
främst av partiklar (PM10), krävs. En arbetsgrupp har tillsatts för att utreda nuläget gällande<br />
luftkvaliteten och förslå åtgärder för att förbättra luftkvaliteten.<br />
Utsläpp av växthusgasen koldioxid bidrar till växthuseffekten och måste minska. De främsta<br />
utsläppsskällorna är, enligt kommunens bedömning, uppvärmning av bostäder/lokaler,<br />
transporter (inkl. utsläpp av kolväten från fritidsbåtar). Även utsläpp från enskilda<br />
vedpannor kan vid ofullständig förbränning orsaka miljöproblem i form av stoft och VOC.<br />
Målsättningen är att åtminstone ny bebyggelse i anslutning till befintligt fjärrvärmenät ska<br />
kopplas till fjärrvärmenätet för att på så sätt minska utsläppen av växthusgaser.<br />
Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun 25
Antagandehandling<br />
Vissa av de föreslagna utbyggnadsområdena för bostäder, särskilt i anslutning till tätorternas<br />
centrum, ligger i områden som kan vara förorenade vilket kan försvåra bostadsbebyggelse.<br />
Detta måste beaktas vid detaljplanering för att säkerställa en giftfri miljö för de boende.<br />
<strong>Karlshamn</strong> kommun är miljömässigt belastad med stora mängder luftburna föroreningar från<br />
kontinenten och från den internationella sjöfarten. Detta är ett problem som bara kan lösas<br />
genom nationella påtryckningar och ett aktivt miljöarbete inom Europeiska Unionen.<br />
Planens utbyggnadsområden bedöms inte påverka så att miljökvalitetsnormerna överstigs.<br />
Skadeförebyggande åtgärder<br />
För att, på ett systematiskt sätt kunna minska utsläpp av växthusgaser, bl.a. koldioxid måste<br />
kunskapen om energiproduktion, energidistribution och energiförbrukning förbättras och<br />
nya strategier tas fram. Detta görs lämpligen i en kommande kommunal energiplan. I<br />
dagsläget erbjuds allmänheten energirådgivning genom inhyrd kompetens från det<br />
kommunala energibolaget <strong>Karlshamn</strong>s Energi AB (KEAB).<br />
Översiktsplanens förslag på utbyggnadsområden i anslutning till befintlig infrastruktur samt<br />
kommunens positiva inställning till kompletteringsbebyggelse bidrar till användning eller<br />
utvidgning av det befintliga fjärrvärmenätet och därmed minskade utsläpp från enskilda<br />
värme anläggningar.<br />
Naturvärden och landskapsbild<br />
Utredningsområden för bostäder i Vettekulla-Matvik, Guö samt Köpegårda kan komma att<br />
beröra strandskyddet. Vid detaljplanering ska hänsyn tas till strandskyddets syften – att<br />
skydda livsbetingelser för växter, djur och allmänhetens tillträde.<br />
Föreslagna utredningsområden för bostäder vid Dala, Vettekulla-Matvik, och Hästaryd<br />
(Mörrum) samt föreslagna utredningsområden för verksamheter i Stilleryd ligger inom<br />
områden för Brukningsvärd jordbruksmark dock ej inom områden som ingår i<br />
Bevarandeplan för odlingslandskapet. Länsstyrelsens underlagsmaterial för Brukningsvärd<br />
jordbruksmark saknar dock en klassning av jordbruksmarken, vilket bör ligga till grund för<br />
lämplighetsprövningen. Utredningsområden för bostäder vid Guö och Köpegårda ligger<br />
inom områden som ingår i Bevarandeplan för odlingslandskapet.<br />
Även gaslednings- och vägreservat i Asarum och Mörrum ligger inom områden för<br />
Brukningsvärd jordbruksmark. Infrastrukturreservaten är av stor vikt för regionens<br />
utveckling, och bör väga tungt i lämplighetsprövningen.<br />
Föreslagna utbyggnadsområden för vindkraft tar vid full utbyggnad i anspråk ungefär lika<br />
stor yta jordbruksmark (ca 230 ha) som de föreslagna områdena för bostäder och<br />
verksamheter tillsammans (ca 230 ha). Det bedöms dock som realistiskt att jordbrukets och<br />
vindkraftens intressen ska kunna samexistera, medan områdena bostäder och verksamheter<br />
ianspråktas för ändrad markanvändning. Vindkraftverksetableringarna påverkar dock<br />
landskapsbilden i högre utsträckning än övriga föreslagna exploateringar.<br />
Föreslagna utredningsområden för verksamheter söder om Mörrum ligger även inom ett<br />
område med jordbruksmark. Här kan en intressekonflikt uppstå och det är av stor vikt att<br />
detta beaktas vid en mer detaljplanering av området. En ökad medvetenhet och kunskap om<br />
natur- och kulturvärdena är en förutsättning för att de ska kunna skyddas.<br />
26 Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun
Antagandehandling<br />
<strong>Karlshamn</strong> är en del av Blekinge - Sveriges trädgård och innefattar en mängd olika<br />
landskapstyper med en mångfald av växt- och djurarter. Genom framtagandet av en<br />
grönstrukturplan för <strong>Karlshamn</strong>s- och Asarums tätorter bidrar till att värna om den rika<br />
naturmiljön. I planen anges strategier för hur landskap och bebyggelsemiljöer ska utvecklas<br />
och nyttjas så att deras värden kvarstår även i framtiden.<br />
Några av planens föreslagna utbyggnadsområden angränsar eller ligger inom område som är<br />
av riksintresse för naturmiljö eller övriga naturvårdsområden:<br />
- Föreslagen bostadsbebyggelse och verksamhetsområden i Strömma angränsar<br />
till natura 2000-område SE0410196 (Strömma).<br />
- Föreslagna verksamheter väster om Jannebergsvägen angränsar till en<br />
nyckelbiotop.<br />
- Föreslaget utredningsområde för bostäder i Bellevue angränsar till natura<br />
2000-område SE0410195 (Bellevue). Naturvårdsavtal är tecknat för området<br />
och det innehåller nyckelbiotoper.<br />
- Föreslaget utredningsområde för bostäder i Stenhagen angränsar till en<br />
nyckelbiotop.<br />
- Föreslaget utredningsområde för vindkraft mellan Elleholm och Stensnäs<br />
ligger inom riksintresseområde för naturvården (NK5 Stensnäs-Elleholm).<br />
- Föreslaget utredningsområde för vindkraft Kofsa udde angränsar naturreservat<br />
Stilleryd.<br />
Skadeförebyggande åtgärder<br />
Vid mer detaljerad planering i de föreslagna utredningsområdena ska hänsyn tas till berörda<br />
naturintressen. Negativ påverkan på dessa intressen ska undvikas så långt som det är möjligt.<br />
Vid exploatering på landsbygden skall hänsyn tas till landskapsanalysen Analys av<br />
landskapsbilden och dess värden i <strong>Karlshamn</strong>s kommun, Mellanrum landskapsarkitekter,<br />
2006-03-15.<br />
Friluftsliv och rekreation<br />
Riksintresseområden för friluftsliv berörs i anslutning till Mörrumsåns dalgång av<br />
föreslagna markreservat för industriexpansion samt markreservat för gasledning söder om<br />
Ifö i Mörrum.<br />
Övriga föreslagna bebyggelseområden kan komma att påverka befintliga större områden<br />
som idag kan användas för friluftsliv och rekreation, t.ex. Långakärrsområdet, Vägga och<br />
Kollevik öster om <strong>Karlshamn</strong>.<br />
Skadeförebyggande åtgärder<br />
Behovet av att ta tillvara på grönområden ska särskilt beaktas vid planering inför<br />
exploatering. Kompensationsprincipen ersättningsytor, som beskrivs i planbeskrivningens<br />
kapitel 10 Regleringar: Natur- och kulturmiljöer skall tillämpas för att kunna uppnå<br />
kommunens mål gällande närhet till grönområden av god kvalitet.<br />
Trafik och infrastruktur<br />
Utvecklingsområdena för verksamheter ligger till övervägande delen i anslutning till<br />
befintliga större vägar, vilket ger bra transportmöjligheter.<br />
De föreslagna utvecklingsområdena för bostäder ligger till övervägande del i anslutning till<br />
befintlig infrastruktur och kollektivtrafikstråk. Ett undantag är dock Vettekulla-Matvik – ett<br />
utredningsområde som ligger längre från staden än normalt cykelavstånd och där<br />
infrastrukturens standard försvårar kollektivtrafikförbindelser med buss.<br />
Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun 27
Antagandehandling<br />
Kompletteringsbebyggelse ses som positivt i hela kommunen och dessa ska så långt som det<br />
är möjligt kopplas till befintlig infrastruktur. Ett utökat underlag för kollektivt resande kan<br />
ge tätare avgångstider och ökad möjlighet att använda kollektivtrafiken för de boende. Om<br />
kollektivtrafikens attraktivitet ökar kan att biltrafiken minska.<br />
Skadeförebyggande åtgärder<br />
Behovet av transporter ska så långt möjligt minskas genom koncentration av bostäder och<br />
verksamheter i anslutning till befintlig infrastruktur och kollektivtrafikstråk.<br />
På lång sikt kan den nya vägkorridoren Vettekulla-Matvik som markerats på Mark- och<br />
vattenanvändningskartan tas i bruk vilket skulle förbättra förutsättningarna för<br />
kollektivtrafikförbindelser i området.<br />
Avfallshantering<br />
Andelen avfall kommer sannolikt att öka om kommunen får fler hushåll om eller när planens<br />
föreslagna utbyggnadsområden bebyggs. Avfallsmängderna ökar och behovet av god<br />
planering ökar för att kunna hantera avfallet på ett rationellt och miljömässigt godtagbart<br />
sätt. Sorterings- och bearbetningsbehovet ökar. Transporterna med sopbilar ökar p.g.a.<br />
ökade avfallsmängder. Vid etablering av större industrier kan större avfallsmängder alstras.<br />
Deponifraktionen bedöms inte öka eftersom inget organiskt eller brännbart material får<br />
deponeras.<br />
Utsorterat brännbart avfall från hushåll fraktas till Hässleholms Fjärrvärmeverk AB i<br />
Hässleholm där det förbränns och utvinns på energi (blir fjärrvärme i slutändan).<br />
Industriavfall som sorteras ut som brännbart körs till SYSAV AB (Sydskånes<br />
Avfallsaktiebolag), Malmö. Hushållsavfall kommer osorterat till Västblekinge Miljö AB<br />
(VMAB) där det sorteras i en brännbar fraktion och en organisk, komposterbar fraktion. Den<br />
organiska fraktionen komposteras på VMAB:s anläggning i Mörrum. Förpackningar<br />
utsorteras på återvinningsstationer och återvinningscentraler. Återvinningscentraler finns i<br />
Tubbaryd och Hällaryd. Från återvinningscentralerna fraktas förpackningarna till<br />
materialåtervinningsföretag på olika platser runt om i landet.<br />
Skadeförebyggande åtgärder<br />
En minskning av resursförbrukningen ska vara vägledande i kommunens ambition att<br />
minska avfallsmängderna. Återanvändning (1), materialåtervinning (2) och energiutvinning<br />
(3) ska vara vägledande för behandlingen av kvarvarande avfall (prioriteringsordning inom<br />
parentes). Fungerande system för kretslopp ska stimuleras.<br />
Det finns planer på att förfina insamlingssystemet i västra blekinge. Fastighetsnära<br />
källsortering avses, enligt VMAB, utvecklas och införas så snart som möjligt. Om planerna<br />
genomförs kan fler sorteringsfraktioner hämtas nära hemmet. Det kan innebära att man får<br />
renare fraktioner att hantera eftersom avfallet ”sorteras vid källan”. Då minskar behovet av<br />
återvinningsstationer.<br />
28 Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun
Antagandehandling<br />
Ett sådant systemskifte kan även innebära en satsning på de bemannade<br />
återvinningscentralerna dit kan man komma med grovavfall, elektronik, träavfall etc, som ej<br />
går att ha i öppna behållare.<br />
Osorterat avfall medför merkostnader för hushållen och industrin, vilket kan ses som ett<br />
”mjukt styrmedel” – genom att det lönar sig att sortera sitt avfall. De får betala för tjänsten<br />
att få sitt avfall sorterat.<br />
En bearbetning av avfallsplanen pågår. Naturvårdsverkets föreskrifter och allmänna råd<br />
(NFS 2006:6) om innehållet i en kommunal avfallsplan och länsstyrelsens sammanställning<br />
bör inarbetas i denna avfallsplan.<br />
VMAB som ägs av de tre kommunerna i västra Blekinge jobbar för att få igång ett<br />
utvecklingsprojekt där man vill satsa på en rötningsanläggning för organiskt avfall vilket<br />
skulle kunna producera biogas till bl.a. fordonsbränsle. Rötningsprocessen är beroende av<br />
renare fraktioner av organiskt (rötbart) avfall än idag.<br />
Verksamheten vid södra deponin i Mörrum (VMAB), som används idag kommer att<br />
fortsätta inom samma geografisk område. Ny mark för deponi avses ej tas i anspråk inom de<br />
närmaste 10-15 åren. Mer detaljerade krav på deponier införs 2008 som en del i<br />
implementeringen av ett eu-direktiv.<br />
Vatten och avlopp<br />
Vatten- och avloppsfrågan var en av de mest debatterade frågorna vid framtagande av<br />
Skärgårdsprogrammet sommaren 2005. En av orsakerna till det är att förutsättningarna för<br />
infiltration ofta är dåliga och det därför är svårt att etablera enskilda vatten- och<br />
avloppsanläggningar i kust- och skärgårdsområdet. De dåliga möjligheterna att anordna<br />
enskilda vatten- och avloppslösningar i skärgården är begränsande för möjligheterna att<br />
utveckla området i den riktning som skärgårdsprogrammet pekar på. Kommunens ansvar<br />
och andra aktörers ansvar och möjligheter ska utredas.<br />
Översiktsplanens förslag till utbyggnadsområden ligger inte inom problemområden för<br />
vatten- och avlopp. Kommunala vatten- och avloppsledningar har byggts ut till Vettekulla-<br />
Matvik, vilket delvis ökar möjligheterna till permanentboende.<br />
Skadeförebyggande åtgärder<br />
Ny bebyggelse samt permanentning av befintliga fritidshus ska så långt som det är möjligt<br />
endast accepteras om avloppsfrågan löses på ett miljömässigt godtagbart sätt.<br />
Kommunen ställer sig positiv till ett samarbete med kringliggande kommuner för att<br />
tillsammans planera för ett hållbart nyttjande av Blekinges kustzon. En fördjupning för den<br />
egna kustzonen föreslås även i översiktsplanen som en åtgärdsstrategi för att kunna säkra<br />
kustzonens framtid.<br />
Om all ny bebyggelse ansluts till kommunalt VA-nät minskar omhändertagande av slam<br />
från enskilda anläggningar, vilket minskar transportbehovet vid slamtömning.<br />
Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun 29
Antagandehandling<br />
Teknik- och fritidsnämnden bör lägga fast en policy och strategi vad gäller framtida VAförsörjning<br />
i kust- och skärgårdsområdet. I strategin bör kommunens syn på teknik, miljö<br />
och ekonomi redovisas.<br />
Elektromagnetiska fält och strålningsrisker<br />
När det gäller elektromagnetiska fält finns det i dagsläget endast ett fåtal kända konflikter<br />
med föreslagen bebyggelse.<br />
Följande föreslagna bebyggelseområden kräver ev. en anpassning av utredningsområdet<br />
och/eller eller flyttning helt/delvis av högspänningsledning med 400 kV (A), 130 kV (B) +<br />
50 kV (C) och 20 kV (D).<br />
- Verksamhetsområde för småindustri/handel väster om Oljehamnsvägen<br />
- Stilleryd östra delen av utredningsområde för verksamheter<br />
- Stärnö utredningsområde för verksamheter i Stärnö diabasbrott.<br />
- Hästaryd, Mörrum - östra delen av utredningsområde för bostäder.<br />
- Abborresjön, nordöstra Svängsta - - östra delen av utredningsområde för<br />
bostäder.<br />
- Dala och Långakärr - del av utredningsområde för bostäder.<br />
Skadeförebyggande åtgärder<br />
Vid fortsatt planering av ny bebyggelse i de ovan nämnda utredningsområdena ska<br />
utformning och placering ske enligt miljöbalkens försiktighetsprincip och gällande riktlinjer<br />
för skyddsavstånd ska följas.<br />
Upphandling<br />
Vid kommunens upphandling ska tydligare miljökriterier skrivas in och vara vägledande.<br />
Agenda 21-arbetet ska åter ges hög prioritet, såväl centralt som lokalt.<br />
Sociala aspekter<br />
Demokrati, jämlikhet och jämställdhet, hälsa, goda levnadsförhållanden är globalt sett<br />
ingen självklarhet. Ett utvecklat och starkt lokalt samhälle krävs liksom en global ordning<br />
för fred, miljö etc.<br />
Demokrati<br />
Möjligheten till demokrati - att delta aktivt i att forma samhället är en viktig faktor för en<br />
socialt hållbar utveckling. Processen kring framtagandet av denna översiktsplan har präglats<br />
av brett deltagande och stor insyn. Samråd med allmänheten har skett på sex samrådsmöten<br />
under samrådsskedet runt om i kommunen och planförslaget har funnits tillgängligt på<br />
kommunens hemsida under hela samrådstiden. Även i genomförandeskedet har<br />
medborgarna möjlighet att inkomma med synpunkter i detaljplane- och<br />
bygglovsprocesserna.<br />
30 Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun
Antagandehandling<br />
Folkhälsa<br />
Med folkhälsa avses det allmänna hälsotillståndet för hela eller delar av befolkningen samt<br />
hälsans utveckling och hur den fördelas i befolkningen. Källa:<br />
http://www.sweden.gov.se/sb/d/1888 tillgänglig online 2006-06-28.<br />
Folkhälsa kan beskrivas ur två perspektiv; det hälsofrämjande som utgår från det som håller<br />
oss friska och gör att vi mår bra och det sjukdomsförebyggande som utgår från det som<br />
orsakar ohälsa. Översiktsplanen behandlar exempelvis god bebyggd miljö, tillgänglighet till<br />
grönområden för rekreation, trygga och jämlika uppväxtmiljöer, en bra skola, god<br />
kommunal service, frisk luft, säker strålmiljö, ökad fysisk rörelse, minskad isolering och<br />
ensamhet, ökad trygghet och minskad boendesegregation.<br />
Skadeförebyggande åtgärder<br />
Insatser som syftar till att skapa goda förutsättningar för hälsofrämjande levnadsvanor i<br />
befolkningen är bl.a. insatser för att förhindra alkoholskador, narkotika- och tobaksbruk,<br />
dopning och spelberoende samt insatser för att främja fysisk aktivitet, sunda kostvanor och<br />
sexuell och reproduktiv hälsa. Även det sjukdomsförebyggande perspektivet med smittskydd<br />
och hälsoskydd ingår i kunskapsområdet. Dessa åtgärder faller inte direkt under<br />
översiktsplanens område eftersom fokus i översiktsplanen är mark- och vattenanvändningen.<br />
Däremot försöker planen skapa de fysiska förutsättningarna för en god bebyggd miljö, god<br />
tillgänglighet till grönområden för rekreation och fritid, uppväxtmiljöer som upplevs som<br />
trygga och jämlika, en bra skola, god kommunal service, frisk luft, säker strålmiljö, ökad<br />
fysisk rörelse, minskad isolering och ensamhet, ökad trygghet och minskad<br />
boendesegregation.<br />
Bostäder för alla<br />
Vikten av ett allsidigt lägenhetsutbud samt blandade upplåtelseformer lämpade för<br />
kategoriboende såsom ungdomsboende, äldreboende och familjebostäder, traditionella<br />
kärnfamiljer samt olika konstellationer av särbo-barnfamiljer understryks i planen.<br />
Kommunen har under 2005, i samarbete med det kommunala bostadsbolaget KABO<br />
(<strong>Karlshamn</strong>sbostäder), drivit ett projekt kallat ”Boende för äldre på egna villkor”. Syftet<br />
med projektet är att fånga upp boendebehoven som den växande gruppen äldre har. Ett antal<br />
konkreta åtgärder föreslås. Bilden av vilka förväntningar som finns när det gäller boende för<br />
äldre har förtydligats, vilket underlättar för kommunen i planeringen av bostäder för<br />
människor med olika förutsättningar.<br />
Skadeförebyggande åtgärder<br />
De föreslagna utbyggnadsområdena för bostäder i planen anger inte någon speciell typ av<br />
bebyggelse för respektive utredningsområde. Ställningstagande till vilken typ av bebyggelse<br />
som avses i respektive utredningsområde tas i detaljplaneskedet. Kommunens strategi är<br />
dock att så långt möjligt kunna erbjuda ett varierat utbud av bostäder både vad gäller<br />
hustyper/boendeformer och upplåtelseformer. Denna variation förväntas bidra till att<br />
motverka segregation i bostadsområdena eftersom människor med olika preferenser och<br />
olika ekonomiska förutsättningar kan bosätta sig i samma område.<br />
Offentlig och privat service<br />
Tillgång till god närservice i tätorternas centrum ses generellt som en tillgång i<br />
boendemiljön. Särskilt viktigt är det för barn och äldre samt personer utan tillgång till bil.<br />
Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun 31
Antagandehandling<br />
Ett levande ortscentrum har dessutom en viktig roll som social mötesplats och utgör en del<br />
av ortens identitet.<br />
Skadeförebyggande åtgärder<br />
Den kommunala servicen med bl.a. skola och omsorg är ofta en förutsättning för de mindre<br />
orternas överlevnad och deras möjlighet att också attrahera företag och annat serviceutbud.<br />
En centrumutvecklingsgrupp har tillsatts med uppgift att, i samarbete med <strong>Karlshamn</strong>s<br />
näringsidkare, arbeta för ett mer levande ortscentrum. Föreslagen utbyggnad av bostäder och<br />
verksamheter i kommunen bidrar till att skapa bättre underlag för privat och offentlig<br />
service.<br />
Trygghet och säkerhet<br />
Trygghets- och säkerhetsfrågor är viktigt i anslutning till bostaden, vid skolområdet, längs<br />
skolvägarna, i offentliga utemiljön och parkerna. Särskilda satsningar har gjorts och vid all<br />
planering arbetar kommunen för att skapa en tryggare och säkrare kommun.<br />
Skadeförebyggande åtgärder<br />
Det strategiska vägvalet att blanda bostäder och verksamheter syftar bl.a. till att öka<br />
tryggheten i områdena. Risken för brott minskar om den informella bevakningen stärks<br />
under större del av dygnet.<br />
Ett samarbete kring brottsförebyggande frågor på det lokala planet är en förutsättning för att<br />
brottsligheten ska minska. I samarbetet kring brottsförebyggande frågor kan till exempel<br />
skolor, polis, föreningar, bostadsföretag, föräldrar, organisationer, media, försäkringsbolag<br />
och näringslivet delta.<br />
I <strong>Karlshamn</strong> har det sedan år 1999 funnits lokala brottsförebyggande råd i varje kommundel,<br />
med syfte att motverka brottslighet och öka tryggheten för invånarna. Sen 2003 är en ny<br />
organisation beslutad utifrån ett behov av förnyelse. Brottsförebyggande åtgärder kan syfta<br />
till att antingen påverka individers brottsbenägenhet eller förekomsten av brottsskapande<br />
situationer. <strong>Karlshamn</strong>s kommun har ett samarbete med det nationella brottsförebyggande<br />
rådet (BRÅ) som fortlöpande förmedlar värdefull kunskap och stimulerar det<br />
brottsförebyggande arbetet. <strong>Karlshamn</strong>s brottsförebyggande råd är ett samarbete mellan<br />
<strong>Karlshamn</strong>s kommun, Polismyndigheten i <strong>Karlshamn</strong> och Brottsförebyggande rådet i<br />
Sverige.<br />
Nattvandrarna består av en frivillig och ideell grupp vuxna som nattvandrar i kommunen<br />
varje veckoslut. Syftet är att vara ett stöd för ungdomarna. Nattvandrarna ordnar också<br />
regelbundet träffar med diskussioner med olika teman som angår ungdomar. Polis, sociala<br />
myndigheter, fritidsledare m.m. bjuds in.<br />
Brottsofferjouren i Blekinge kommuner är en ideell förening, som är religiöst och politiskt<br />
obunden. BOJ i Blekinge har utbildade stödpersoner för brottsofferstöd och vittnesstöd. Den<br />
som drabbats av brott, exempelvis rån, misshandel, våldtäkt eller hot om våld behöver hjälp<br />
och tid att bearbeta vad som hänt. Ofta upplever den drabbade att han eller hon förlorat<br />
kontrollen över sitt liv. Då kan det vara särskilt viktigt med en erfaren samtalspartner som<br />
kan ge råd och stöd. Stödpersonen ger också vägledning i brottmålsprocessen. Utbildade så<br />
kallade vittnesstöd ger information om hur rättegången går till och ger stöd i samband med<br />
rättegången.<br />
Källa: http://www.blekinge.boj.se tillgänglig online 2006-06-28<br />
32 Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun
Antagandehandling<br />
Grönstruktur och rekreation<br />
Att vistas i naturen; skogar, parker och andra grönområden är viktigt för människor.<br />
Grönska renar luften från stoft och avgaser. Det är angeläget att det finns möjligheter för alla<br />
att vistas nära naturen. Möjligheterna till meningsfull rekreation i park- och naturmiljöer har<br />
ett starkt samband med hälsan. Avståndet till grönområden är av avgörande betydelse för<br />
benägenheten till att motionera i vardagen. Har man mer än omkring 5 minuters promenad<br />
till park eller grönområde avstår många från promenaden. Tillgång till kravlösa,<br />
avstressande miljöer; ”ren” natur utan störande inslag är av stor betydelse för återhämtning<br />
och rekreation. Aktivitet och motion blir allt viktigare för att balansera den moderna,<br />
stillasittande livsstil, som kryper allt längre ner i åldrarna. Satsningar på tätortsnära<br />
rekreationsområden samt gång- och cykelvägar syftar till att inspirera och underlätta för<br />
motion i närområdet som en naturlig del i vardagen.<br />
Skadeförebyggande åtgärder<br />
Det är angeläget att våra grönområden är bullerfria, trygga och säkra. Åtgärder måste vidtas<br />
för att dessa miljöer ska bli säkrare; bättre belysning och att omgivningen är lätt att<br />
överblicka. Genom planförslaget samt framtagen grönstrukturplan för <strong>Karlshamn</strong>-Asarum<br />
planerar <strong>Karlshamn</strong>s kommun aktivt för att säkerställa tillgången till en grön miljö i<br />
bostadens närhet och i staden som helhet.<br />
Några av de utbyggnadsområden som planen föreslår ligger inom område som räknas som<br />
närrekreationsområde för tätorten; bl.a. Stockholmsledet, Långakärr (planutredning), samt<br />
Vägga-Kollevik (planutredning). Här kan det innebära en intressekonflikt mellan att behålla<br />
befintligt natur-/rekreationsområde och att bygga nya bostäder. Den grönstrukturplan som<br />
tagits fram inom ramen för denna översiktsplan är en åtgärdsstrategi för att kunna säkerställa<br />
kvaliteten och tillgången på närrekreationsområden.<br />
Tillgången till park- och naturområden inom 5 minuters promenad är en planindikator som<br />
applicerats på denna översiktplan för att få ett ”mått” på hur vi ligger till i dagsläget och för<br />
att kunna mäta motsvarande aspekt vid nästa revidering av översiktsplanen.<br />
Kulturmiljö<br />
Några av de föreslagna utredningsområdena ligger inom område med fornlämningar enligt<br />
riksantikvarieämbetets fornminnesregister, bl.a.:<br />
• Inom utredningsområde för bostäder vid Stockholmsledet finns fornlämningar i form av<br />
stensättningar och en fyndplats.<br />
• Inom utredningsområde för vindkraft vid Kofsa udde finns fornlämningar i form av<br />
stensättningar.<br />
• Område för fördjupad översiktsplan/planutredning <strong>Karlshamn</strong>s rutnätsstad ligger inom<br />
riksintresseområde för kulturmiljövården (K6 <strong>Karlshamn</strong>s stad, Kastellet, Boön).<br />
• Område för fördjupad översiktsplan/planutredning Mörrum omfattar delvis<br />
riksintresseområde för kulturmiljövården (K5 Mörrum).<br />
Skadeförebyggande åtgärder<br />
Vid detaljplanering i de föreslagna utbyggnadsområdena ska hänsyn tas till ovanstående<br />
kulturhistoriskt värdefulla miljöer och fornlämningar. Skador ska så långt som möjligt<br />
undvikas eller begränsas. Inga riksintressen för kulturmiljövården (utöver de ovan nämnda)<br />
eller kulturreservat berörs av översiktsplanens föreslagna utbyggnadsområden.<br />
Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun 33
Antagandehandling<br />
En ny inventering och analys av kulturhistoriskt intressanta miljöer i <strong>Karlshamn</strong>s stad och<br />
övriga delar av kommunen föreslås upprättas som underlag för utveckling av bebyggelse i<br />
kommunen. Denna inventering skulle innebära större möjligheter att skydda kulturvärden i<br />
den bebyggda miljön.<br />
Buller<br />
Vägtrafiken är en av de största källorna till störande buller. Hänsyn till detta ska tas vid<br />
detaljplanering och bygglovgivning. Behov finns att närmare studera var dessa störningar<br />
finns och vad vi kan göra åt dem. Förutom åtgärder på husen kan man tänka sig att<br />
exempelvis leda trafiken andra vägar eller att sänka hastigheten lokalt. Även åtgärder med<br />
vägbeläggningsmaterial kan i vissa fall lösa en del problem.<br />
Skadeförebyggande åtgärder<br />
En kartläggning av vägtrafikbuller i <strong>Karlshamn</strong>s innerstad har genomförts under 2006. En<br />
kartläggning av vägtrafiken i andra delar av kommunen samt vid skjutbanor och motorbanor<br />
kan ge en mer komplett bild av bullersituationen.<br />
Områden som räknas som tysta områden bör kartläggas.<br />
Risker<br />
Trafiksäkerhet är en viktig fråga för de flesta av oss och vi konfronteras dagligen med mer<br />
eller mindre riskfyllda situationer i trafiken. I samband med nybyggnad av större<br />
bostadsområden ska säkra lösningar sökas vid anslutningspunkterna. Gång- och<br />
cykelvägnätet ska successivt byggas ut för att förbättra säkerheten för de oskyddade<br />
trafikanterna.<br />
Skadeförebyggande åtgärder<br />
En kartläggning av transporter med farligt gods i kommunen bör utföras.<br />
En riskanalys är gjord av Räddningstjänsten i Västra Blekinge inventering för att lokalisera<br />
och värdera eventuella riskobjekt.<br />
Det finns ett behov av att studera och skydda dricksvattenreservoarerna.<br />
Jämställdhet<br />
Kommunens planering strävar alltid efter att uppnå ett så jämställt samhälle som möjligt.<br />
Dagens samhälle är under ständig förändring och man kan därför inte anta att kvinnor och<br />
män har samma livsrutiner idag som igår. Det är ändå av stor vikt att kunna förstå att det kan<br />
finnas skillnader i män och kvinnors rörelsemönster och att det också ska tas hänsyn till i<br />
den kommunala planeringen.<br />
Många av de föreslagna utbyggnadsområdena kan anslutas till befintligt gång- och<br />
cykelvägnät samt kollektivtrafiknät vilket tillgodoser olika resandemönster och färdsätt som<br />
kan nyttjas av både män och kvinnor.<br />
Skadeförebyggande åtgärder<br />
Könsuppdelad statistik kan vara användbar vid en mer detaljerad planering för bostäder,<br />
kollektivtrafik, barnomsorg m.m.<br />
Barns- och ungdomars livsmiljö<br />
Kommunen har en ambition att de föreslagna utbyggnadsområdena för bebyggelse ska<br />
kunna erbjuda olika typer av upplåtelseformer. Mångfalden gynnar även barn och<br />
34 Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun
Antagandehandling<br />
ungdomar. Kommunens viljeinriktning att bygga ett antal nya förskolor stämmer överens<br />
med satsningen på barnfamiljer. Mötesplatser för barn- och ungdomar eftersträvas i flera av<br />
kommunens verksamheter.<br />
Skadeförebyggande åtgärder<br />
Kommunens Samhällsbyggnadsbyggnadsförvaltning kan tillvarata barns och ungdomars<br />
synpunkter i den kommunala planeringen.<br />
En fortsatt utbyggnad av g/c-vägnätet samt en översyn av trafiksäkerheten, fr.a. kring<br />
kommunens skolor kan förbättra kvaliteten på barns och ungdomars livsmiljö.<br />
Ekonomiska aspekter<br />
Här inbegrips det byggda samhället, hus, vägar, tekniska anläggningar och all materiell<br />
produktion som vi även behöver i samhället. Infrastrukturen ska ge oss ett väl fungerande<br />
och resurssnålt samhälle som bildar basen för goda levnadsförhållanden.<br />
Kommunalekonomi<br />
Kommunen ska bedriva en ansvarsfull ekonomisk politik. Medvetna underskott som tär på<br />
det egna kapitalet får inte vara ett sätt att finansiera löpande drift. Frågan om att höja eller<br />
sänka skatten prövas i relation till behoven av förstärkningar i välfärden. Kvalitet och<br />
inflytande för brukarna (kommuninnevånarna) ska stå i fokus för stadens omsorg.<br />
Näringslivet<br />
Näringslivsfrågorna har särskild relevans för den ekonomiska utvecklingen. Planens<br />
föreslagna utbyggnadsområden för verksamheter har bra lokalisering ur transportsynpunkt.<br />
Utbyggnadsområdena ligger på bra avstånd till kommunikationsstråk och underlättar därmed<br />
för personal och kunder att ta sig dit. Utökade verksamheter som leder till nya<br />
arbetstillfällen samspelar med kommunens vision om ett ökat invånarantal i kommunen.<br />
Viktiga lokaliseringsfrågor för näringslivet är attraktiva och välbelägna boendemiljöer med<br />
god social infrastruktur inte minst skola och barnomsorg, god tillgång till mark och lokaler<br />
för verksamheter och goda kommunikationer. Översiktsplanen anger strategier för en positiv<br />
utveckling av dessa frågor. Kommunens positiva inställning till samarbete mellan högskola,<br />
näringsliv och samhälle ska fortsätta och tillsammans med planens föreslagna<br />
utbyggnadsområden för verksamheter bidrar detta till en positiv utveckling av det lokala och<br />
regionala näringslivet.<br />
Den bebyggda miljön<br />
Arbetet med att bevara och förbättra den byggda miljön i tätorterna fortsätter. Detta sker i<br />
första hand genom omvandling och förtätning innanför tätorternas nuvarande gränser.<br />
Nybyggnadsområden föreslås inom <strong>Karlshamn</strong>s tätort, Dala, Stockholmsledet, Vettekulla,<br />
Asarum, Mörrum och Svängsta. Många av de föreslagna utbyggnadsområden är väl belägna<br />
för att kunna erbjuda en fin boendemiljö med närhet till den service som behövs och med<br />
goda kommunikationer. Utbyggnadsstrategin ger god servicetillgänglighet för ny bebyggelse<br />
och innebär ett effektivt nyttjande av gjorda investeringar. Först i andra hand kommer<br />
utredningsområden utanför tätorterna att tas i anspråk. Kommunen har en tydlig ambition att<br />
de skolor som finns idag ska drivas vidare och utvecklas efter sina speciella förutsättningar.<br />
Kommunen har en bra strategisk markreserv för att tillgodose verksamhetsetableringar i<br />
tätortsnära lägen. Marken som föreslås planläggas för verksamheter och handel är väl<br />
belägna ur kommunikationssynpunkt.<br />
Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun 35
Antagandehandling<br />
Kommunikationer<br />
<strong>Karlshamn</strong> kan erbjuda goda kommunikationer med järnväg inom regionen och västerut till<br />
Öresundsregionen. Järnvägen har även anslutning till södra stambanan och med buss kan<br />
man lätt förflytta sig såväl lokalt som regionalt. Till Stockholm går flygförbindelser dagligen<br />
via Kallinge flygplats. Inom tätorterna <strong>Karlshamn</strong> och Asarum finns ett väl utbyggt gångoch<br />
cykelvägnät och planen visar på fortsatt utbyggnad av felande länkar samt att knyta<br />
samman nya bostads- och verksamhetsområden till befintligt nät.<br />
För <strong>Karlshamn</strong>s vidare utveckling är utbyggnaden av E 22 av stor ekonomisk betydelse på<br />
sikt liksom elektrifieringen och uträtningen av Blekinge Kustbana.<br />
<strong>Karlshamn</strong>s tätort ges i planen en uttalad avgränsning mot verksamhetsområdena i väster<br />
och föreslås expandera österut i första hand mot Stockholmsledet och Dala samt mot<br />
Vettekulla-Matvik.<br />
36 Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun
Antagandehandling<br />
Kapitel 6. MILJÖKONSEKVENSANALYS -<br />
MILJÖKVALITETSMÅL<br />
Begränsad klimatpåverkan<br />
Strukturen på bebyggelsen påverkar uppfattningen av området starkt. De fyra större<br />
tätorterna <strong>Karlshamn</strong>, Asarum, Mörrum och Svängsta är relativt glest bebyggda tätorter<br />
eftersom de till stor del består av större villatomter, vilket gör att invånarna i orterna, särskilt<br />
<strong>Karlshamn</strong>s expansion mot Vettekulla-Matvik, tenderar att få större avstånd till service,<br />
handel och arbetsplatser. Underlaget för service (butik, kiosk etc.) kan därmed begränsas. Ett<br />
samhälle med stora avstånd påverkar även användningen av bilen och således även<br />
utsläppen av miljöfarliga ämnen. Alla människor har ett ansvar att tillsammans försöka<br />
minska dessa utsläpp. En förtätning av staden är i detta perspektiv att föredra.<br />
Energianvändningen i bostäder och verksamhetslokaler behöver anpassas så att de fossila<br />
bränslena fasas ut successivt.<br />
Konsekvenserna av minskad användning av fossila bränslen som fordonsbränsle och för<br />
uppvärmning blir ett minskat bidrag till växthuseffekten och den globala uppvärmningen,<br />
helt i enlighet med intentionerna i Kyoto-protokollet och Sveriges miljökvalitetsmål<br />
begränsad klimatpåverkan.<br />
Grönstrukturen har en mycket viktig roll för miljömålen. Konsekvenserna av en<br />
utbyggnad av <strong>Karlshamn</strong> kompenseras i de flesta fall av en grönstruktur med bra struktur<br />
och höga rekreationsvärden. Bekväma, gena och trafiksäkra gång- och cykelstråk kan<br />
minska bilkörningen. Vatten-, skogs- och odlingsmiljöerna blir större, mer varierade och<br />
med större biologisk mångfald.<br />
Gång- och cykeltrafik är på många sätt ett fördelaktigt färdsätt i mindre och mellanstora<br />
tätorter. Genom att skapa goda förutsättningar för sådan trafik och stimulera användningen<br />
av dem uppnås en positiv påverkan på många samhällsmål, inte minst miljömålen. Ökad<br />
gång- och cykeltrafik är också viktigt ur ett folkhälsoperspektiv. Dessutom är cykel ett<br />
snabbt och billigt färdsätt på korta avstånd. För att minska biltrafikökningen och stimulera<br />
pendling med tåg från <strong>Karlshamn</strong> är det viktigt att åtgärder i form av cykelvägar mot<br />
centrum och järnvägsstationen görs i befintlig miljö.<br />
Kollektivtrafikens utveckling spelar en stor roll för minskning av hälso- och miljöskadliga<br />
ämnen till luften. Kollektivtrafikens utveckling beskrivs bl.a. i Marknadsplan för<br />
Blekingetrafiken. Både ur social synpunkt och med hänsyn till miljön måste<br />
kollektivtrafiken bli konkurrenskraftig. Området kring järnvägsstationen avses studeras som<br />
en utvecklingsresurs för kollektivtrafik och arbetsplatser. Järnvägsstationens läge nära<br />
stadskärnan är en tillgång som avses tillvaratas.<br />
Busstrafiken utgör kollektivtrafikens bas med 77 % av samtliga kollektivtrafikresor. Den<br />
inriktning som gällt under senare år, d.v.s. att koncentrera busstrafiken till stråk där<br />
människor bor och reser, har gett resultat både genom ökat resande och kostnadseffektivitet.<br />
På turer med litet resande avses Närtrafiken i allt större utsträckning bli komplement.<br />
Biltrafiken förväntas öka p.g.a. ökningen av antalet bostäder, främst i <strong>Karlshamn</strong> -<br />
Asarum. Det medför ökad trafik inte bara i de nya områdena utan på flera platser i tätorterna,<br />
inte minst på befintliga huvudgator och omkring <strong>Karlshamn</strong>s centrum. Även tillfartsvägarna<br />
Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun 37
Antagandehandling<br />
till <strong>Karlshamn</strong> kan förväntas få ökad trafik. Detta medför bland annat en ökad risk för<br />
olyckor, mer buller och ökade utsläpp, vilket bör motverkas genom åtgärder även på det<br />
befintliga bilvägnätet samt satsningar på alternativa färdsätt, främst gång- och cykel.<br />
Utveckling av näringslivet i <strong>Karlshamn</strong> ger närhet mellan bostäder och arbetsplatser och i<br />
förlängningen goda miljökonsekvenser. Städer av <strong>Karlshamn</strong>s storlek ger också bra<br />
förutsättningar för en attraktiv boendemiljö, vilket minskar resbehovet och stimulerar till<br />
gång- och cykeltrafik.<br />
Frisk luft<br />
Konsekvenserna ökar vid en snabb utbyggnad då miljöstörningarna är störst under<br />
byggtiden. Buller och avgaser från transporter och maskiner stör omgivningen allra mest<br />
under byggtiden. Luftkvaliteten kommer att påverkas negativt av den ökade biltrafiken inom<br />
området.<br />
Eldning i braskaminer och pannor för fast bränsle ökar utsläppen av skadliga ämnen i luften<br />
främst av VOC (Volatile Organic Compound). Miljökvalitetsnormer för utomhusluft,<br />
förordning (2001:527), ska kunna följas. Därför är det bland annat nödvändigt med gångoch<br />
cykelvägar och kollektivtrafik för att minimera biltrafikökningen. Stora och<br />
innehållsrika grönområden skapar förutsättningar för renare luft. Kommunen vill verka för<br />
icke fossila uppvärmningsalternativ.<br />
Bara naturlig försurning<br />
Försurningen berörs av miljömålen ”Begränsad miljöpåverkan”, ”Frisk luft” och ”Ingen<br />
övergödning”. Se kommentarer under de rubrikerna.<br />
Giftfri miljö<br />
Rätt avloppshantering och avfallshantering bidrar till en giftfri miljö.<br />
Konsekvenserna ökar vid en snabb utbyggnad då miljöstörningarna är störst under<br />
byggtiden. Marken grävs om och jorden ligger bar utan skyddande växtlighet under 1–2 år.<br />
I <strong>Karlshamn</strong>s kommun finns för närvarande (år 2006) 588 identifierade potentiellt<br />
förorenade områden och av dessa är 50 riskklassade, enligt den sk MIFO-modellen (Metod<br />
för Inventering av Förorenade Områden). I <strong>Karlshamn</strong>s kommun har länsstyrelsen inventerat<br />
och sammanställt ett material över misstänkt förorenade markområden. De områden som är<br />
mest angelägna att sanera<br />
är områden som utgör riskklass 1-objekt. I dagsläget finns inga områden som utgör riskklass<br />
1 i kommunen men ca 10 st av riskklass 2.<br />
En av de största riskerna för förorening av grundvattnet är användningen av<br />
bekämpningsmedel under 1950-60-talen. Resterna finns kvar fortfarande i marken och<br />
infiltrerar långsamt mot grundvattnet. Det här har lärt oss att vi måste begränsa<br />
användningen av kemiska bekämpningsmedel.<br />
Byggnationen inom de föreslagna utbyggnadsområdena i <strong>Karlshamn</strong>s stad påverkas troligen<br />
endast i liten omfattning av transporterna med farligt gods eftersom de föreslagna<br />
exploateringsområdena för bostäder inte ligger i direkt anslutning till riksväg 29 och<br />
Oljehamnsvägen – den huvudsakliga infartsvägen för farligt gods väster om innerstaden.<br />
Olycksrisken kan dock öka i plankorsningar när biltrafiken ökar. Fler boende kan drabbas av<br />
en olycka med farligt gods när bostadsområdena byggts ut.<br />
38 Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun
Antagandehandling<br />
Skyddande ozonskikt<br />
Ozonnedbrytande ämnen är svåra att minska genom fysisk planering eftersom det handlar<br />
om hantering av köldmedier, klorerade lösningsmedel och liknande ämnen.<br />
Säker strålmiljö<br />
Försiktighetsprincipen tillämpas och bostäder, skolor och daghem planeras inte nära<br />
elanläggningar och kraftledningar som ger förhöjda magnetfält. Inom kommunen finns<br />
områden med förhöjda radonvärden. Normalriskområde för radon kräver radonskyddande<br />
grundläggning av byggnader. Gällande miljökvalitetsmål beaktas både vid<br />
detaljplaneläggning och bygglovsgivning.<br />
Ingen övergödning<br />
Övergödning minskas genom Lokalt Omhändertagande av Dagvatten (LOD), och ekologisk<br />
skötsel av gröna miljöer.<br />
Läckage av näringsämnen från marken till vattendrag kan minskas om våtmarker och<br />
dammar anläggs.<br />
Levande sjöar och vattendrag<br />
Utbyggnaden av dagvattendammar och bäckar i grönområdena i anslutning till<br />
utbyggnadsområdena kan öka den biologiska mångfalden och ge positiva konsekvenser för<br />
miljömålet ”Levande sjöar och vattendrag”. Vattenliv kan åstadkommas i anlagda<br />
våtmarker, dammar och bäckar. Miljökvalitetsnormer för fisk- och musselvatten, förordning<br />
(2001:554), ska kunna följas. Ökad areal öppen vattenspegel skapar fler platser och miljöer<br />
för fåglar, grodor, smådjur och växter.<br />
Grundvatten av god kvalitet<br />
Grundvatten påverkas på liknande sätt som beskrivs under rubrikerna ”Giftfri miljö”,<br />
”Ingen övergödning” och ”God bebyggd miljö”.<br />
Hav i balans samt levande kust och skärgård<br />
Skärgården i <strong>Karlshamn</strong>s kommun är unik och mycket attraktiv för boende, besökare,<br />
turister och rörligt friluftsliv. Natur- och kulturmiljön är en stor tillgång inte bara lokalt för<br />
<strong>Karlshamn</strong> och Blekinge då området är klassat som riksintresse. En levande skärgård<br />
förutsätter att det finns service av olika slag samt möjligheter till näringsverksamhet.<br />
Skärgården och dess värden spelar en viktig roll i strävan att marknadsföra kommunen som<br />
en attraktiv plats att bo, verka och leva i.<br />
För att bevara havsmiljön krävs t.ex. godkända enskilda avlopp, övergång från<br />
tvåtaktsmotorer till fyrtaktsmotorer, mindre giftiga båtbottenfärger. En åtgärd som är<br />
genomförd är mottagningsstation för toalettavfall från fritidsbåtar i Väggahamnen.<br />
Myllrande våtmarker<br />
Det finns relativt goda möjligheter att skapa ”Myllrande våtmarker” i <strong>Karlshamn</strong>s kommun.<br />
Ökad biologisk mångfald kan åstadkommas genom gröna åtgärder, anlagda naturlika miljöer<br />
och ökad areal öppen vattenspegel. Vid utbyggnad och ökad areal hårdgjorda ytor bör man,<br />
så långt möjligt, åstadkomma en fördröjning av dagvattnet innan utsläpp till recipienten.<br />
Syftet med fördröjningen är bl.a. att minska näringsläckage och sedimentation av<br />
tungmetaller.<br />
Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun 39
Antagandehandling<br />
Levande skogar<br />
Skogsbruksplan och grönstrukturplan för <strong>Karlshamn</strong>-Asarum finns. En utbyggnad i<br />
samklang med dessa planer bidrar till att uppfylla målen levande skogar och ett rikt växtoch<br />
djurliv.<br />
Ett rikt odlingslandskap<br />
Jordbruksmarken i kommunen är av hög odlingsklass och den viktiga naturresursen god<br />
odlingsjord tas delvis i anspråk vid exploatering. Naturresursen minskar. Småbiotoperna<br />
med brynzoner i anslutning till utbyggnadsområdena är få och ska bevaras och förstärkas<br />
som en del av grönstrukturen. Om ängs- och betesmarker kan bevaras i anslutning till<br />
utbyggnadsområdena för bostäder kan de utgöra ett landskapsbildmässigt positivt tillskott<br />
för områdena. Ängar och hagar är helt beroende av en ständig och väl avvägd hävd i form av<br />
betsdjur och/eller slåtter. Gröna stråk och öppet vatten i landskapet ger även de ett varierat<br />
landskap, många rum, ökad areal allemansrättslig mark och ökad biologisk mångfald.<br />
(Storslagen fjällmiljö)<br />
Inte aktuellt i <strong>Karlshamn</strong>s kommun.<br />
Ett rikt växt- och djurliv<br />
Den biologiska mångfalden ska bevaras och nyttjas på ett hållbart sätt, för nuvarande och<br />
framtida generationer. Arternas livsmiljöer och ekosystemen samt deras funktioner och<br />
processer ska värnas. Arter ska kunna fortleva i långsiktigt livskraftiga bestånd med<br />
tillräcklig genetisk variation. Människor ska ha tillgång till en god natur- och kulturmiljö<br />
med rik biologisk mångfald, som grund för hälsa, livskvalitet och välfärd.<br />
När exploateringsintresset väger tyngst i ett värdefullt naturområde skall<br />
kompensationsprincipen ersättningsytor – som beskrivs i planbeskrivningens kapitel 10<br />
Regleringar: Natur- och kulturmiljöer, tillämpas. Detta bidrar till att tillgången på värdefulla<br />
naturmiljöer för växt- och djurliv inte utarmas.<br />
God bebyggd miljö<br />
Bebyggelsestrukturen påverkar energianvändningen. Val av uppvärmningssystem påverkas<br />
av hur tät bebyggelsen är. Fjärrvärme är aktuellt i den tätare bebyggelsen närmast tätorterna<br />
<strong>Karlshamn</strong>, Asarum, Mörrum och Svängsta. En gles bebyggelsestruktur ökar bilberoendet<br />
och således även transporterna och utsläppen av växthusgaser. En tätare bebyggelse ger<br />
kortare transporter in mot centrum och järnvägsstationen och bättre underlag för<br />
kollektivtrafik. Andelen hårdgjord yta ökar; det gör att det vid exploatering blir extra viktigt<br />
att bevara befintlig naturmark mellan bebyggelsegrupperna. Skogs-, ängs- och hagmarker<br />
samt bäckar och dammar kan bli värdefulla inslag i närrekreationsmiljön.<br />
Planens målsättning är att <strong>Karlshamn</strong>s grönstruktur ska behållas och utvecklas. Andelen<br />
hårdgjord yta kommer att öka men det kan kompenseras av anläggandet av grönområden.<br />
I delmål 6 för Blekinge nämns kulturhistoriska och arkitekturhistoriska värden. Dessa<br />
värden tas till vara genom att denna översiktsplan visar en strategi för att ta hänsyn till<br />
riksintressena för kulturmiljövården. Jordbruksmark blir bebyggd mark med bostäder och<br />
skola samt parker och gator. Den byggda miljön idag är gles och konsekvenserna för den blir<br />
mindre vind, mer grönska, fler grannar och förändrad utsikt.<br />
40 Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun
Antagandehandling<br />
Översiktsplanen kan vara ett instrument för att visa hur kommunen avser att arbeta mot de<br />
nationella/regionala/kommunala miljömålen. Det miljömålet som den fysiska planeringen<br />
till största del berör är målet God bebyggd miljö. Även andra miljömål berörs till viss del av<br />
den fysiska planeringen.<br />
De regionala delmålen för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö beskrivs i bilaga 2 till<br />
denna MKB. Hur planen främjar de regionala delmålen i God bebyggd miljö redovisas<br />
nedan:<br />
Delmål 1: Planeringsunderlag<br />
Enligt det regionala miljömålet God bebyggd miljö ska den fysiska planeringen grunda sig<br />
på program och strategier i form av regionala och kommunala planeringsunderlag.<br />
<strong>Karlshamn</strong>s kommun saknar idag mycket underlag som har till syfte att ligga till grund för<br />
övrig planering. Översiktsplanen har inom ramen för denna planprocess utarbetat en<br />
grönstrukturplan för <strong>Karlshamn</strong>-Asarum. Ytterligare planeringsunderlag som behövs tas<br />
fram är bl.a. ett landsbygdspolitiskt program, en analys av kulturhistoriskt intressanta<br />
miljöer i kommunen, en energiplan, en plan för framtida vattenförsörjning samt en<br />
avfallsplan. Dessa åtgärdsförslag, om de genomförs, bidrar till att närmare uppfylla målet<br />
om planeringsunderlag. Andra miljömål som berörs av planen gällande planeringsunderlag<br />
är Frisk luft och Grundvatten av god kvalitet.<br />
Delmål 2: Nyttjande av mark och vatten<br />
Enligt det regionala miljömålet God bebyggd miljö är en del i en god livs- och boendemiljö<br />
bra tillgång till natur- och kulturupplevelser samt ett aktivt friluftsliv. Skyddsvärda områden<br />
enligt det regionala miljömålet God bebyggd miljö bland annat: strandområden,<br />
jordbruksmarker av nationell intresse, vatten- och energi försörjningsområden, områden med<br />
biologisk mångfald, riksintressen, ekologiskt känsliga områden.<br />
Översiktsplanen redovisar tydligt vilka områden som är skyddade enligt miljöbalken och<br />
även andra värdefulla mark- och vattenområden. Planen visar tydligt att hänsyn måste tas till<br />
dessa områdens värden. Föreslagna bebyggelseområden som angränsar eller ligger inom<br />
något av dessa områden måste vid detaljplanering anpassas till de skyddsvärda områdena så<br />
att de, så långt möjligt, inte påverkas negativt. De områden som till största delen berörs av<br />
föreslagna bebyggelseområden är riksintresset för kustzonen, jordbruksmarker av nationellt<br />
intresse samt ekologiskt känsliga områden. Andra miljömål som berörs av planen gällande<br />
nyttjande av mark- och vatten är Ett rikt odlingslandskap, Levande skogar, Begränsad<br />
klimatpåverkan.<br />
Delmål 3: Goda kommunikationer<br />
Enligt det regionala miljömålet God bebyggd miljö ska människor ha tillgång till goda<br />
kommunikationer för att kunna transportera sig till arbete, bostad, skolor och service mm.<br />
Det är samtidigt viktigt att dessa faktorer inte skapar problem med buller, luftföroreningar<br />
mm. som i sig kan motverka andra miljömål. En stor del av de föreslagna<br />
bebyggelseområdena ligger i goda kollektivtrafiklägen. Några områden innebär dock att<br />
ytterligare/utbyggda busslinjedragningar måste komma till för att uppnå målet om 500 m<br />
mellan bostad och hållplats. Nya föreslagna bebyggelseområden har god tillgänglighet till<br />
gång- och cykelnätet eller ligger i närheten av planerad gång- och cykelväg och bidrar till<br />
målet goda kommunikationer. Planerade verksamhetsområden ligger i lägen med bra<br />
möjligheter att använda befintlig väginfrastruktur. Då verksamheter har föreslagits på dess<br />
platser istället för bostäder bidrar detta till att färre bostäder blir bullerpåverkade.<br />
Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun 41
Antagandehandling<br />
Delmål 4: Hälsa<br />
Enligt det regionala miljömålet God bebyggd miljö ska planeringen främja en god och<br />
hälsosam miljö. Målet förutsätter att utformning och placering av bostäder och anläggningar<br />
strävar efter att minska risken för störningar såsom buller, strålning, elektromagnetiska fält,<br />
och farliga ämnen. Tillgång till dricksvatten av bra kvalitet bidrar också till delmålets<br />
uppfyllelse.<br />
Översiktsplanen klargör hur den kommunala planeringen ska förhålla sig till buller.<br />
Utbyggnadsområden för bostäder måste sökas i de riktningar där bullret är minst. För<br />
områden som är bullerstörda ska den detaljerade planeringen reglera vilka<br />
bullerskyddsåtgärder eller andra åtgärder som krävs för en bra boendemiljö. Föreslaget<br />
utbyggnadsområde för verksamheter väster om Oljehamnsvägen kan komma att beröras av<br />
elektromagnetiska fält som kan påverka människan. Vid en fördjupning eller detaljerad<br />
planering ska utformningen ske enligt försiktighetsprincipen och de avståndsregler som<br />
finns ska följas. Exempelvis kan ledningar komma att jordläggas.<br />
Föreslagna områden för verksamheter kan komma att beröra delar av bostadsbebyggelse i<br />
södra Mörrum, Asarum och västra <strong>Karlshamn</strong>. Det är i dagsläget svårt att säga vilken<br />
påverkan denna utbyggnad skulle innebära innan man vet vilka verksamheter som kommer<br />
etablera sig här. Dock ska ett lämpligt skyddsavstånd planeras i förhållande till platsens<br />
egenskaper, byggnadens placering, topografi mm.<br />
Planen bedöms inte påverka så att miljökvalitetsnormerna överstigs. Andra miljömål som<br />
berörs av planen är Grundvatten av god kvalitet och Frisk luft.<br />
Delmål 5: Den bebyggda miljön<br />
Enligt det regionala miljömålet God bebyggd miljö ska planeringen värna om en varierad<br />
och estetiskt tilltalande bebyggelse med social och historisk förankring. Trygghet och<br />
säkerhet är viktiga frågor att arbeta med för att uppnå delmålet Den bebyggda miljön.<br />
Översiktsplanen fastställer vikten av ett allsidigt lägenhetsutbud och blandade<br />
upplåtelseformer för att kunna erbjuda boende för alla. När det gäller trygghet och säkerhet<br />
har tidigare satsningar gjorts och vid all planering ska kommunen även fortsättningsvis<br />
arbeta för att skapa trygghet och trevnad.<br />
Under översiktsplaneprocessen har en strategi för den gröna planeringen tagits fram i form<br />
av Grönstrukturplan <strong>Karlshamn</strong>-Asarum. Den är viktig bl.a. för att kunna ta tillvara på<br />
stadens befintliga gröna ytor och att säkerställa tillgången till trygga grönytor av hög<br />
kvalitet.<br />
Andra miljömål som berörs av grönstrukturplanen är bl.a. Levande skogar.<br />
Delmål 6: Kulturmiljö och arkitekturhistoriska värden<br />
Enligt det regionala miljömålet God bebyggd miljö ska planeringen bevara de<br />
kulturhistoriska och estetiskt värdefulla miljöerna som ger människor möjlighet att uppleva<br />
det historiska arvet och förankringen på den plats de bor.<br />
Översiktsplanen visar tydligt vilka områden som idag är skyddade enligt lag som<br />
exempelvis kulturhistoriskt viktiga miljöer och byggnader. Kommunen saknar idag något<br />
underlag som beskriver och identifierar andra områden och byggnader med detta värde.<br />
Planen föreslår därför en analys och inventering av kulturhistoriskt intressanta miljöer som<br />
sedan ska kunna ligga till grund för fortsatt planering.<br />
42 Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun
Antagandehandling<br />
Delmål 7: Avfallshantering<br />
Enligt det regionala miljömålet God bebyggd miljö ska de boende sortera sitt hushållsavfall.<br />
Om förslaget om hushållsnära sopsortering i upp till åtta fraktioner genomförs förbättras<br />
möjligheterna till en effektiv och miljömässigt gynnsam avfallshantering. Befintliga<br />
deponianläggningar beräknas, enligt uppgift från VMAB, täcka behovet av deponier<br />
åtminstone det närmaste decenniet. Därför föreslås inga nya deponier i planen.<br />
Delmål 8: Energihushållning<br />
Enligt det regionala miljömålet Begränsad klimatpåverkan ska planeringen påverka en god<br />
energihushållning vilket är svårt att uppnå på lokal nivå. Översiktsplanens föreslagna<br />
utbyggnadsområden ligger till största del i anslutning till befintlig infrastruktur och ska vid<br />
uppförandet anslutas till det kommunala fjärrvärmenätet. En kommunal energiplan ska<br />
upprättas.<br />
Delmål 9: Hushållning med material -grus<br />
Enligt det regionala miljömålet Grundvatten av god kvalitet är en god hushållning med<br />
markens naturtillgångar i form av grustäkter viktig. Kommunen är restriktiv till utökad<br />
grustäkt. Planen föreslår även ett samarbete med länsstyrelsen i inventering av naturgrus<br />
som är viktiga för bland annat framtida dricksvattenförsörjning.<br />
Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun 43
Antagandehandling<br />
Kapitel 7. PLANINDIKATORER HÅLLBAR UTVECKLING<br />
För att belysa effekterna av översiktsplaneförslaget analyseras planförslaget utifrån ett antal<br />
indikatorer som tar sin utgångspunkt i såväl nationella och regionala miljömål som<br />
folkhälsomål, transportpolitiska mål, miljöpolitiska mål etc. Med hjälp av indikatorerna ska<br />
läsaren få hjälp med att finna svar på frågan, om översiktsplanen innebär en lämplig markoch<br />
vattenanvändning ur ett uthållighetsperspektiv. Kommunen kan också få hjälp av<br />
planindikatorerna när det gäller att analysera utfallet av planförslaget.<br />
Denna miljökonsekvensbeskrivning bör betraktas som en metodprövning då det till stor del<br />
saknas vedertagna metoder och få exempel på hur sådana beskrivningar ska göras.<br />
Först analyseras konsekvenserna av planförslaget utifrån de ovan nämnda tre perspektiven<br />
på uthållighet; ekologiska, sociala och ekonomiska.<br />
Målsättningen med planindikatorerna är att de, i så hög grad som möjligt, ska kunna utläsas<br />
direkt ur planen och vara lätt mätbara. Syftet med planindikatorerna är att man redan under<br />
arbetet med översiktsplanen ska kunna få en uppfattning om vilka konsekvenser de i planen<br />
föreslagna åtgärderna kan få. Ett exempel på en planindikator är "andel boende med max<br />
400 meter till kollektivtrafik".<br />
En hållbar utveckling bygger på ett samspel mellan ekologiska, sociala och ekonomiska<br />
faktorer. Först när de fungerar tillsammans som en helhet kan en hållbar utveckling uppnås.<br />
Ofta används begreppet nyckeltal för att mäta olika miljöaspekter. I denna översiktsplan där<br />
detaljeringsgraden är låg används istället begreppet indikator för att tydliggöra några<br />
aspekter på planens effekter/konsekvenser för en hållbar utveckling. Skillnaden mellan<br />
nyckeltal och indikator är följande:<br />
Ett nyckeltal utgör en sifferuppgift som ofta något förenklat sammanfattar komplicerade<br />
relationer och som kan användas som jämförelsetal. Index av olika slag brukar uppfylla<br />
kraven för nyckeltal. Om nyckeltalet är välvalt kan det också vara en indikator på någon<br />
företeelse.<br />
En indikator är ”påvisare” eller ”angivare” indirekt av hur något förhåller sig. Iakttagelser i<br />
naturen kan t.ex. vara indikatorer på förekomst av gifter eller höga halter av något ämne.<br />
Indikatorer kan användas för att hålla reda på hur de verkliga förändringarna över tiden ser<br />
ut.<br />
Ekologiska indikatorer<br />
E1 Andel fastigheter med god tillgång till kollektivtrafik. Inom centralorten<br />
<strong>Karlshamn</strong>-Asarum max 400 meter till busshållplats (samma som S5).<br />
Nuläge 84% av de boende inom centralorten <strong>Karlshamn</strong>-Asarum har högst 400 meter till<br />
busshållplats.<br />
ÖP2007<br />
75-80% (54-56 % om man räknar med de 150-200 lägenheter, huvudsakligen<br />
villor, som planeras i Vettekulla och Matvik). En uppskattning av det framtida<br />
kollektivnätet är svår att göra. Indikatorn kan med fördel användas för att jämföra<br />
olika delområden med den kommunomfattande situationen samt vid framtida<br />
revidering av översiktsplanen.<br />
44 Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun
Antagandehandling<br />
Kommentar: Slutsatsen blir att det är angeläget att antalet hållplatser för kollektivtrafik<br />
anläggs inom de nya områdena för att allmänhetens tillgänglighet till kollektiva färdmedel<br />
inte ska bli sämre. Dagens situation lever delvis upp till den kommunala målsättningen som<br />
definierats av kommunfullmäktige i Översiktsplan 1990, nämligen att ”Ett effektivt<br />
kollektivtrafiknät ska eftersträvas.” Förbättring av kollektivtrafikförbindelserna med centralorten<br />
ska eftersträvas, framför allt på kvällstid.” En utbyggnad österut (Vettekulla-Matvik), delvis på<br />
ett avstånd av mer än 5 km från centrala <strong>Karlshamn</strong>, kan motverka målet om god tillgång till<br />
kollektivtrafik inom den tidshorisont som denna översiktsplan omfattar. Detta eftersom<br />
avståndet till centrum överstiger bekvämt cykelavstånd. Om planerade utbyggnadsområden<br />
öster om <strong>Karlshamn</strong> förses med kollektivtrafik kan målet om god tillgång till kollektivtrafik<br />
uppnås. Situationen för boende i orter med enbart regionbussar varierar. Ingen beräkning<br />
görs för dessa.<br />
Antalet hållplatser för kollektivtrafik bör öka vid ett genomförande av översiktsplanen.<br />
E2 Antal kilometer gång- och cykelvägar<br />
Nuläge Ca 76 kilometer totalt i kommunen, varav ca 50 km i <strong>Karlshamn</strong>-Asarum, ca 7,6<br />
km i Mörrum, ca 5,6 km i Svängsta och ca 1 km i Hällaryd. Övriga sträckor ligger<br />
mellan tätorternaa.<br />
ÖP2007<br />
Gång och cykelnätet skall årligen utvecklas med 2-3 kilometer nyanläggning.<br />
Teknik- och fritidsnämndens prioriteringslista skall ses över vart annat år för att<br />
säkerställa att satsningarna utförs rätt i förhållande till framtida exploateringar.<br />
Kommentar:<br />
I kommunens större centralorter och mellan dessa finns ett väl fungerande gång- och<br />
cykelvägnät. Fortsatta utbyggnader av gång- och cykelvägar pågår bl.a. österut mot<br />
Hällaryd. Förbindelser saknas dock till en del större arbetsplatser såsom Södra Cell och<br />
<strong>Karlshamn</strong>s hamn Stilleryd ifrån både <strong>Karlshamn</strong> och Mörrum. Vidare saknas förbindelser<br />
till en del viktiga rekreationsområde.<br />
Det omfattande enkelriktningssystemet i <strong>Karlshamn</strong>s centrum medför problem för<br />
cykeltrafikanterna. Vid planering av fortsatta åtgärder som syftar till att främja cykeltrafiken<br />
måste hänsyn tas till detta.<br />
E3 Anslutningsgrad spillvatten.<br />
Andel av folkmängden som är ansluten till kommunens allmänna spillvattenförande<br />
ledningsnät:<br />
Nuläge 83,24 % (2004)<br />
ÖP 2007<br />
De föreslagna exploateringsområdena i översiktsplanen ligger i anslutning till<br />
verksamhetsområde för vatten och avlopp varför möjligheten till att kopplas till<br />
nätet ses som god.<br />
Kommentar: Befintligt va-nät kommer att byggas ut vid genomförande av planen. Det finns<br />
inga prognoser för omfattningen av utbyggnaden och därmed anslutningsgraden som<br />
utbyggnaden innebär utan motsvarande siffra får tas fram vid nästa revidering av denna plan.<br />
Genom en högre grad kommunal anslutning har kommunen kontroll på mängden<br />
näringsämnen som släpps ut till recipienten Östersjön. Koppling till övergödning av<br />
Östersjön genom minskat näringstillskott till Östersjön från hushållen.<br />
Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun 45
Antagandehandling<br />
E4 Nyexploaterad mark inom kustzonen.<br />
Andel av total yta nyexploaterad mark som är föreslagen inom kustzonen, Miljöbalken 4 kap<br />
4§:<br />
Bostäder<br />
Verksamheter<br />
Ca 12 % (ca 26 hektar av totalt 213 hektar)<br />
Ca 45 % (ca 104 hektar av totalt 232 hektar)<br />
Kommentar: Blekinges kustzon omfattas av riksintresse enligt 4 kap. 4 § miljöbalken.<br />
Detta riksintresse tillhör de s.k. geografiska områdesbestämmelserna, och innebär att<br />
fritidsbebyggelse endast får tillkomma som kompletteringar till befintliga områden.<br />
I området Vettekulla-Matvik föreslås utbyggnad ske enligt planprogrammet, godkänt av<br />
byggnadsnämnden 2003-06-25. Vissa delar av det aktuella planområdet för Vettekulla-<br />
Matvik hamnar inom kustzonen. Det är i huvudsak de delarna av planområdet som ligger<br />
väster om Vettekullavägen och söder om Matviksvägen med planprogrammets beteckning<br />
R13. Total utbyggnad i Vettekulla-Matvik är enligt planförslaget ca 200 bostäder<br />
(villatomter á 1000-2000 m2). 200 villatomter á 1500 m2 = 300 000 m2 = 30 ha. Av<br />
Vettekulla-Matviks totalt 30 ha tomtmark (programområdet) hamnar ca 6 ha inom kustzonen<br />
(ca 20 %).<br />
Av utredningsområdet för verksamheter i Stilleryd (totalt ca 246 ha) beräknas, inom ramen<br />
för översiktsplanens tidshorisont, omkring 60 ha exploateras som tomtmark.<br />
E5 Andel av naturområden angivna i Naturvårdsprogrammet, (antagen av KF<br />
1993) som tas i anspråk om översiktsplanen genomförs.<br />
Nuläge:<br />
ÖP2007:<br />
Bostäder<br />
Verksamheter<br />
Vindkraft<br />
9.811 ha värdefulla naturmiljöer omnämns i<br />
naturvårdsprogrammet<br />
142,8 av 9.811 ha berörs av utbyggnads- och<br />
utredningsområden<br />
1,4 % (142,8 av 9.811 ha)<br />
Ca 0,6% (57,9 ha)<br />
Ca 0,1 % (12,9 ha)<br />
Ca 0,7 % (72,0 ha)<br />
Kommentar: Det är främst produktiv jordbruks- och skogsbruksmark som berörs av<br />
exploatering. Inga kärnområden av stor betydelse för naturvården tas i anspråk.<br />
Vid ianspråktagande av ytor för bostäder kan t.ex. villatomter med trädgårdsväxter och<br />
småvatten öka den biologiska mångfalden.<br />
46 Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun
Antagandehandling<br />
E6 Andel brukningsvärd jordbruksmark som tas i anspråk om översiktsplanen<br />
genomförs.<br />
Ca 4% (461,6 av 11.812 ha)<br />
Nuläge:<br />
ÖP2007:<br />
11.812 ha brukningsvärd jordbruksmark<br />
461,6 av 11.812 ha berörs av utbyggnads- och utredningsområden<br />
4 % (461,6 av 11.812 ha)<br />
Bostäder Ca 0,8 % (98,7 ha)<br />
Verksamheter Ca 1,1 % (133,8 ha)<br />
Vindkraft Ca 1,9 % (229,1 ha)<br />
Nuläge: Av kommunens bebyggda mark (ca 1.925 ha) är idag (2002-06-03) ca 801 ha<br />
brukningsvärd jordbruksmark är bebyggd.<br />
ÖP2007: Ytterligare 461,6 ha odlingsmark tas i anspråk<br />
Kommentar: Övervägande del av föreslagen exploatering (52%) sker på brukningsvärd<br />
jordbruksmark.<br />
Bedömning av de ekologiska indikatorerna.<br />
De ekologiska planindikatorerna ska visa om mark- och vattenanvändningen i ÖP2007<br />
förändras i en önskvärd riktning med syfte att uppnå ett ekologiskt hållbart samhälle.<br />
Övervägande delen av de ekologiska planindikatorerna ger svar på vilken typ av mark som<br />
används vid exploatering. Det är emellertid svårt att med ett tydligt ja eller nej säga om<br />
ÖP2007 medverkar till att de nationella miljömålen kan uppnås. En återkommande konflikt<br />
är markbehovet och expansionen av de större tätorterna. Ekvationen att undvika att bygga på<br />
värdefull åkermark och samtidigt spara parkmark och naturmark är svår att lösa om vi vill<br />
att de större tätorterna ska kunna växa. Vid exploatering av icke hårdgjord mark (åker, park<br />
och natur) är det därför angeläget att den sker yteffektivt och i goda kollektivtrafiklägen<br />
samt att kompensation av ingreppen sker enligt kompensationsprincipen ersättningsytor som<br />
beskrivs i planbeskrivningens kapitel 10 Regleringar: Natur- och kulturmiljöer.<br />
Konsekvensbeskrivning av effekterna ska alltid vara underlag vid beslut om exploatering.<br />
Behovet av nya bostäder är stort i <strong>Karlshamn</strong>. I ÖP2007 föreslås cirka 500-900 nya<br />
lägenheter byggas under en tidsperiod av 15-20 år. Mer än hälften av<br />
exploateringsområdenas ytor, ca 52%, är på odlingsvärd jordbruksmark. Odlingsbar mark i<br />
närheten av de större tätorterna är en avgörande resurs för att klara den lokala<br />
livsmedelsproduktionen men också för att öka natur- och rekreationsvärden genom<br />
omförande till natur- och parkmark.<br />
Planindikator E1, Tillgång till kollektivtrafik, kopplas främst till miljömålen Ren luft och<br />
Begränsad klimatpåverkan. Dagens situation lever delvis upp till den kommunala<br />
målsättningen som definierats av kommunfullmäktige i Översiktsplan 1990, nämligen att<br />
”Ett effektivt kollektivtrafiknät ska eftersträvas”.<br />
Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun 47
Antagandehandling<br />
En bostadsutbyggnad österut (Vettekulla-Matvik), delvis på ett avstånd av mer än 5 km från<br />
centrala <strong>Karlshamn</strong>, kan motverka målet om god tillgång till kollektivtrafik inom den<br />
tidshorisont som denna översiktsplan omfattar. Detta eftersom avståndet till centrum<br />
överstiger bekvämt cykelavstånd. Om planerade utbyggnadsområden öster om <strong>Karlshamn</strong><br />
förses med kollektivtrafik kan målet om god tillgång till kollektivtrafik uppnås. Situationen<br />
för boende i orter med enbart regionbussar varierar. Ingen beräkning görs för dessa.<br />
Planindikator E2, antal kilometer gång- cykelvägar, kopplas främst till miljömålen Ren luft<br />
och Begränsad klimatpåverkan. I kommunens större centralorter finns ett väl fungerande<br />
gång- och cykelvägnät. Fortsatta utbyggnader av gång- och cykelvägar pågår bl.a. österut<br />
mot Hällaryd. Förbindelser saknas dock mellan kommunens större tätorter och till en del<br />
större arbetsplatser såsom Södra Cell och <strong>Karlshamn</strong>s hamn Stilleryd ifrån både <strong>Karlshamn</strong><br />
och Mörrum. Vidare saknas g/c-förbindelser till en del viktiga rekreationsområden.<br />
Det omfattande enkelriktningssystemet i <strong>Karlshamn</strong>s centrum medför problem för<br />
cykeltrafikanterna. Vid planering av fortsatta åtgärder som syftar till att främja cykeltrafiken<br />
måste hänsyn tas till detta.<br />
Planindikator E3, anslutningsgrad spillvatten, kopplas främst till miljömålet Hav i balans<br />
och En levande kust och skärgård. Idag är en stor del av kustzonen bebyggd och resterande<br />
markanvändning domineras av jord- och skogsbruk. Att minska kväveläckaget till havet och<br />
att säkerställa de värden som är knutna till kusten, såväl natur- och kultur som<br />
rekreationsvärden, är särskilt viktigt vid fortsatt planering av utbyggnadsområdena inom<br />
kustzonen. Det kan ske bland annat genom att tillämpa ekologisk dagvattenhantering och att<br />
öka andelen park- och naturmark samt anläggande av stigar.<br />
Planindikator E4, nyexploaterad mark i kustzonen, har kopplingar främst till miljömålen<br />
Frisk luft, Levande skogar, Ett rikt odlingslandskap och God bebyggd miljö.<br />
Den föreslagna exploateringen tar omkring 4 % i anspråk av den återstående landarealen<br />
inom riksintresse för kustzon. De föreslagna exploateringarna sker i huvudsak i skogsmark<br />
och i kantzonerna av åkermark, innanför befintlig kustnära bebyggelse. Planförslaget<br />
minimerar därför effekterna på allmänhetens möjlighet att utnyttja kustzonen för rekreation.<br />
Planindikator E5, andel naturområden (naturvårdsprogrammet, KF 1993) som tas i anspråk<br />
för exploateringarna, berör framförallt miljömålen Levande skogar, Ett rikt odlingslandskap<br />
och God bebyggd miljö. Den rekreations- och naturmark som föreslås ianspråktas vid ett<br />
genomförande av i översiktsplanen är främst produktiv jordbruks- och skogsbruksmark. Inga<br />
områden av riksintresse för naturvården tas i anspråk.<br />
Planindikator E6, andel jordbruksmark som tas i anspråk för exploateringarna, berör främst<br />
det nationella miljömålet Ett rikt odlingslandskap. Enligt föreslagen översiktsplan kommer<br />
närmare 1000 ha åkermark att exploateras. Detta försvårar en lokal livsmedelsproduktion,<br />
samt bevarandet av biologisk mångfald och kulturmiljövärden knutna till odlingslandskapet.<br />
I det avseendet motverkar översiktsplanen miljömålet. Alternativen till att expandera staden<br />
på åkermark är att förtäta på parkmark och genom omvandling av industriområden till lättare<br />
verksamheter och/eller bostäder.<br />
48 Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun
Antagandehandling<br />
Sociala indikatorer<br />
S1 Mötesplatser<br />
Antal mötesplatser för social samvaro i kommunen per 1000 invånare.<br />
Med mötesplatser avses offentliga platser utomhus och inomhus som kommunen förfogar<br />
över. Allmänna idrottsanläggningar, badplatser, allmänna samlingslokaler och parker.<br />
Nuläge:<br />
ÖP2007:<br />
Ca 2 allmänna mötesplatser per 1000 invånare.<br />
Det får förutsättas att mötesplatser anordnas i nybyggda områden. Någon<br />
uppskattning av den framtida situationen är dock inte möjlig att göra.<br />
Kommentar: Indikatorn kan med fördel användas för att relatera olika delområden till<br />
situationen för kommunen som helhet. Detta kan till exempel göras vid utarbetande av<br />
detaljplaner.<br />
S2 Tillgång till rekreationsområden<br />
Andel boende med max 200 meter eller 5 minuters promenad till grönområde enligt<br />
grönstrukturplanen för <strong>Karlshamn</strong>-Asarum.<br />
Nuläge: Cirka 66% av de boende i <strong>Karlshamn</strong>-Asarum har mindre än 200 meter (5<br />
minuters promenad) till grönområde enligt grönstrukturplan för <strong>Karlshamn</strong>-<br />
Asarum.<br />
ÖP2007:<br />
Cirka 64% av den totala befolkningen i <strong>Karlshamn</strong>-Asarum 2020 kommer<br />
att ha har mindre än 200 meter (5 minuters promenad) till ett grönområde<br />
enligt grönstrukturplan för <strong>Karlshamn</strong>-Asarum om inga nya grönområden<br />
anläggs. Minskningen kan förklaras med att de grönområden, som kommer<br />
att ingå som en naturlig del av de nya områdena, inte finns med i analysen.<br />
Kommentar: Slutsatsen blir att det är angeläget att grönområden anläggs inom de nya<br />
områdena för att allmänhetens tillgänglighet till grönområden inte ska bli sämre.<br />
S3 Boende, närservice och omgivande miljö<br />
Andel boende som har max 400 meter till en livsmedelsaffär med basutbud.<br />
Nuläge: 39% av de boende i kommunens större tätorter har 400 meter eller mindre<br />
till livsmedelsaffär.<br />
ÖP2007:<br />
48% av den framtida befolkningen 2020 kommer att ha 400 meter eller<br />
mindre till en livsmedelsaffär om utbudet av affärer är oförändrat.<br />
Kommentar: Handelsstrukturen är under ständig förändring och det är svårt att förutse hur<br />
en framtida situation kan te sig. Indikatorn kan med fördel användas för att relatera olika<br />
delområden till den kommunomfattande situationen samt vid framtida revidering av<br />
översiktsplanen.<br />
Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun 49
Antagandehandling<br />
S4 Andel boende med god tillgång till kollektivtrafik. (jmfr. planindikator E1)<br />
Nuläge: Cirka 84% av de boende inom centralorten <strong>Karlshamn</strong>-Asarum har högst<br />
400 meter till busshållplats.<br />
ÖP2007: En uppskattning av det framtida kollektivnätet är svår att göra. Indikatorn kan<br />
med fördel användas för att jämföra olika delområden med den<br />
kommunomfattande situationen samt vid framtida revidering av<br />
översiktsplanen. Dagens situation lever upp till den kommunala<br />
målsättningen som definierats av kommunfullmäktige.<br />
Kommentar: Situationen för boende i orter med enbart regionbussar varierar. Ingen<br />
beräkning görs för dessa.<br />
S5 Delaktighet/Inflytande<br />
Andel av befolkningen som inlämnat skriftligt yttrande i planprocessen under samråd och<br />
utställning. Uppdelat efter kön.<br />
Samrådsskedet:<br />
Utställningsskedet:<br />
37 män<br />
28 kvinnor<br />
14 män<br />
7 kvinnor<br />
Kommentar: Utöver samrådsmöten, utskick och annonsering i lokalpressen har<br />
plandokumenten varit tillgängliga på kommunens hemsida under både samråds- och<br />
utställningsskedena. Förutom synpunkter framförda på samrådsmötena och genom yttranden<br />
har omkring hundratalet personer besökt rådhuset för att få information, lämna synpunkter<br />
och diskutera planförslaget.<br />
S6 Andel framförda åsikter av allmänheten som blir tillgodosedda.<br />
Samråds- och<br />
utställningsskedet:<br />
Av inkomna synpunkter ger en grov bedömning att ungefär hälften<br />
har tillgodosetts. Från privatpersoner har 38 skrivelser inkommit<br />
med synpunkter. Synpunkter har även framförts vid 6<br />
samrådsmöten.<br />
Kommentar: Samrådsskedet syftar till att föra en dialog med olika aktörer kring framarbetat<br />
förslag. Förfarandet har mer karaktären av en ömsesidig dialog än ett tillfälle att ensidigt<br />
föra fram sina åsikter. Det är därför svårt att bedöma hur många åsikter som blivit<br />
tillgodosedda i samrådsskedet. Utställningsskedet är mer formaliserat vilket gör en<br />
uppföljning enklare.<br />
Bedömning av de sociala indikatorerna<br />
Beträffande tillgången till grönområde respektive kollektivtrafik får denna i dagsläget anses<br />
över lag god. Förutsättningarna för att situationen ska vara densamma framöver bedöms<br />
goda med föreslagna närrekreationsområden samt nya bostadsområden till största delen<br />
förlagda i goda kollektivtrafiklägen. Indikatorn som behandlar kollektivtrafiken är kopplad<br />
50 Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun
Antagandehandling<br />
till ett antal olika miljömål. Indikatorn som rör grönområden har bäring både på miljömål<br />
och friskfaktorer.<br />
Indikatorn för närservice visar att hälften av <strong>Karlshamn</strong>s invånare har mycket god tillgång<br />
till livsmedelshandel. Utbyggnadsområdena främst i centralorten är dock lokaliserade<br />
relativt långt från befintlig livsmedelshandel vilket medför att den totala tillgängligheten<br />
minskar. Andra faktorer som kan påverkar utöver vad indikator visar på är den pågående<br />
strukturomvandlingen inom handeln. Det är därför angeläget att rekommendationerna i<br />
översiktsplanen följs. Indikatorn har bäring på såväl miljömål som friskfaktorer.<br />
Indikatorerna som visar på delaktighet och inflytande är i dagsläget svåra att bedöma<br />
eftersom det saknas något jämförelsetal. Utvärdering får göras efter utställningsskedet. Det<br />
är dock viktigt att utveckla allmänhetens möjligheter till medbestämmande och inflytande. I<br />
”Vision 2014” anges att <strong>Karlshamn</strong> år 2014 ” genomsyras av demokratiska värderingar där<br />
invånarna känner delaktighet och har vilja och förmåga att ta ansvar för utvecklingen.”<br />
Den demokratiska grundtanken återfinns i flera viktiga nationella och internationella<br />
dokument, t.ex. Agenda 21. Medborgarna ska vara delaktiga i de beslut som påverkar deras<br />
framtid. Delaktighet, dialog och förankring ska vara nyckelord i arbetet med den nya<br />
översiktsplanen. Processen är lika viktig som slutresultatet.<br />
Ekonomiska indikatorer<br />
Samhällsekonomiska faktorer<br />
En god samhällsekonomi är en av förutsättningarna för en hållbar samhällsutveckling.<br />
I översiktsplanesammanhang behöver man ha ett brett synsätt på de ekonomiska aspekterna<br />
som då kan innefatta samhällets ekonomi i helhet, kommunalekonomi, privat ekonomi och<br />
även gröna räkenskaper (t. ex. miljöskuld och miljökapital).<br />
Översiktsplanens breda omfattning med förslag och riktlinjer för samhällsutvecklingen<br />
innebär att planerna står i nära relation till samhällsekonomin. Utgångspunkter för en god<br />
samhällsekonomi är t. ex. en hög sysselsättning, regional balans, rättvis och jämn fördelning<br />
av levnadsstandarden och ekonomisk tillväxt.<br />
I arbetet med ekonomiska konsekvenser uppstår svårigheter då många är svåra att beskriva<br />
och bedöma ekonomiskt. Översiktsplaneringens möjligheter att styra och påverka de<br />
ekonomiska aspekterna är också begränsade.<br />
Utgångspunkten vid utarbetandet av de ekonomiska indikatorerna har varit generella<br />
målsättningar i samhället samt ett urval av de transportpolitiska målen.<br />
Beräkning av indikatorer<br />
Förutom de mer konventionella indikatorerna för kommunalekonomi och liknande har<br />
ytterligare beräkningar inte genomförts. Istället förs resonemang kring de övriga<br />
indikatorerna.<br />
Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun 51
Antagandehandling<br />
Ek1 Medför föreslagna åtgärder i översiktsplanen en positiv regional utveckling?<br />
Nuläge: Förutsättningarna för att <strong>Karlshamn</strong> ska kunna bidra till, och dra nytta av en<br />
positiv regional utveckling är redan i dagsläget goda bland annat genom dess<br />
infrastruktur med en effektiv logistik och hamnen som en viktig logistiknod<br />
och port mot östeuropa.<br />
ÖP2007: Merparten av föreslagna utbyggnadsområden är lokaliserade så långt möjligt<br />
på gång- eller cykelavstånd från till befintliga stationsläge, vilket bidrar till att<br />
skapa en integrerad bostads- och arbetsmarknad.<br />
Kommentar: Regional utveckling innebär många andra frågor än tillgänglighet till det<br />
övergripande kollektivtrafiksystemet. Denna har dock stor betydelse och är av sådan fysisk<br />
karaktär att den går att behandla i en översiktsplan.<br />
Ek2 Är arbetsplatsområden lokaliserade i anslutning till det övergripande<br />
transportnätet?<br />
Nuläge: I nuläget är det endast ett mindre antal arbetsplatsområden som har god<br />
tillgänglighet både till det övergripande vägnätet och järnvägsnätet. Flera av<br />
de mindre tätorterna har bra tillgänglighet till järnvägsnätet, men sämre till<br />
det övergripande vägnätet.<br />
ÖP2007:<br />
Beträffande större utbyggnadsområden är dessa lokaliserade i anslutning till<br />
industrispår och det övergripande vägnätet så långt möjligt. Flera av de<br />
mindre områdena har sämre tillgänglighet till det övergripande vägnätet men<br />
god tillgänglighet till järnvägen och dess stationer. Detta skapar<br />
förutsättningar för ett miljövänligt resande till verksamheter som troligen<br />
kommer att vara relativt personalintensiva.<br />
Ek3. Lokaliseras ny bebyggelse så att så lite investeringar som möjligt behöver göras?<br />
Investeringar behöver göras i VA, el, kollektivtrafik, skola, vägar, etc.<br />
Kommentar: Flertalet av de föreslagna områdena ligger bra till med hänsyn till detta. För<br />
kollektivtrafiken ser det i allmänhet bra ut. På kort sikt sker det en upprustning av<br />
stationslägena i samband med elektrifieringen av blekinge kustbana, vilket ökar<br />
tillgänglighet och standard för pendling. På längre sikt är det viktigt att planera för<br />
ytterligare förbättringar av järnvägsnätet, t.ex. uträtning av bansträckningen. Befintligt<br />
vägnät klarar de flesta utbyggnadsområdena. En översyn av trafiksäkerhet och<br />
framkomlighet är en förutsättning för byggnation i Vettekulla-Matvik. Även en ny<br />
förbindelseväg mellan Vettekulla och Matvik som klarar kollektiva busstrafikförbindelser<br />
skulle minska bilberoendet och underlätta byggnation i Vettekula-Matviksområdet.<br />
Fyra nya förskolor föreslås för att täcka det förväntade tillskottet av barn i <strong>Karlshamn</strong>.<br />
Övriga eventuella obalanser bör kunna klaras av genom skjutsning.<br />
Distributionen av el har god täckning. På sikt måste dock ev. nya transformatorstationer<br />
tillkomma för de största utvecklingsområdena.<br />
52 Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun
Antagandehandling<br />
Ek4 Ökar eller minskar miljöskulden/miljökapitalet som en följd av åtgärder i<br />
översiktsplanen?<br />
Nuläge: Den långfristiga miljöskulden motsvarar kostnaden för att återställa en skada<br />
samt det kapital som behövs för att betala återkommande reparationsinsatser<br />
om inte källan åtgärdas, exempelvis försurning av mark och vatten.<br />
Återställandenivån bedöms vara den situation som rådde innan<br />
störningen/skadan först började ske. Det som inte kan återställas kan ej heller<br />
kostnadsberäknas! Detta innebär dock inte att problemet är borta. Den<br />
långfristiga skulden ackumuleras och överförs till kommande generationer<br />
även om källan elimineras. Den kortfristiga miljöskulden försvinner i och<br />
med att källan åtgärdas, exempelvis buller, ventilationsproblem, dricksvatten,<br />
radon och luftkvalitet i tätorter. Det naturliga miljökapitalet är värdet av<br />
befintliga resurser som markvärde, naturresurser, rekreation och biologisk<br />
mångfald. Värdet av byggnader och mänskliga resurser är inte medtaget.<br />
ÖP2007:<br />
Översiktsplanens förslag innebär att obebyggda områden tas i anspråk för<br />
bebyggelse vilket har en negativ effekt på miljökapitalet. Samtidigt föreslås<br />
ett antal rekreationsområden anläggas vilket ökar den biologiska mångfalden<br />
jämfört med dagens jord- /skogsbruk. I de fall utvecklingsområdena saneras<br />
minskas den långfristiga miljöskulden. Förorenad mark är en av de stora<br />
posterna i den långfristiga miljöskulden.<br />
Översiktsplanen innebär till viss del ett ökat trafikarbete även om lokalisering<br />
till goda kollektivtrafiklägen prioriteras. Miljöskulden i form av påverkan på<br />
klimat och stratosfäriskt ozon kommer troligen att öka. Arbete pågår<br />
fortlöpande med åtgärder för att minska övergödning. Dessa behandlas dock<br />
inte i översiktsplanen.<br />
Kommentar: Miljöeffekter i form av olika skador på mark, vatten eller hälsa leder på sikt<br />
även till en försämrad samhällsekonomi. Tydliga exempel är marknära ozon och försurning<br />
som leder till miljardförluster i minskad biologisk produktion enbart i Sverige. <strong>Karlshamn</strong>s<br />
miljöskuld och miljökapital har beräknats. Snarare än att redovisa exakta summor syftar<br />
uträkningarna till att påvisa att ökad miljöbelastning samt återställandet av skador innebär<br />
stora kostnader för samhället.<br />
Bedömning av de ekonomiska indikatorerna<br />
Det är mycket svårt att bedöma de ekonomiska konsekvenserna av planförslaget. Utifrån<br />
indikatorerna Ek2, Ek3 och Ek4 kan utläsas att åtgärdsförslagen i översiktsplanen bör<br />
bedömas som rimliga och alltså är i linje med målsättningarna. Även indikator Ek1 ligger<br />
troligen i linje med målsättning om "Regional utveckling" vilket resonemanget kring också<br />
visat. Liknande resonemang har förts kring indikatorer som är komplexa och i flera fall<br />
beroende av faktorer som inte påverkas direkt genom översiktlig planering.<br />
Det är därför troligt att resultaten av dessa indikatorer ger störst behållning vid en framtida<br />
revidering av översiktsplanen, när situationen vid olika tillfällen kan jämföras.<br />
Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun 53
Antagandehandling<br />
Kapitel 8. UPPFÖLJNING<br />
Provtagningar och utvärderingar av miljösituationen i Östersjön samt luftkvaliteten i<br />
<strong>Karlshamn</strong>s stad behöver även fortsatt samordnas för att få en överblick av läget.<br />
Större deltagande från personal från kommunen och/eller Miljöförbundet Blekinge Väst kan<br />
ge kontinuitet i miljöövervakningsarbetet.<br />
Under kapitel 7 – Planindikatorer hållbar utveckling beskrivs ett antal indikatorer/mått på<br />
faktorer som spelar en roll för planens miljöpåverkan. Dessa indikatorer kan tillämpas vid<br />
nästa revidering av översiktsplanen för att följa upp planens effekter och konsekvenser.<br />
Indikatorerna underlättar även bedömningen i vilken grad planen bidrar till en hållbar<br />
utveckling.<br />
Källförteckning<br />
Svenska Miljömål. Miljöpolitik för ett hållbart Sverige<br />
Regeringens proposition 1997/98:145<br />
Kretslopp - Basen för hållbar stadsutveckling<br />
SOU 1992:42 Miljövårdsberedningen SOU 1992:42. Ett miljöanpassat samhälle.<br />
Lokal Agenda 21 för <strong>Karlshamn</strong>, antagen av kommunfullmäktige den 9<br />
december 1996.<br />
54 Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun
Antagandehandling<br />
Medverkande tjänstemän<br />
I framtagandet av denna handling har tjänstemän på Samhällsbyggnadsförvaltningen och<br />
Miljöförbundet Blekinge Väst medverkat.<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningen<br />
<strong>Karlshamn</strong>, 2007-01-24<br />
Bilagor:<br />
Bilaga1. Översikt - Sveriges 16 nationella miljökvalitetsmål<br />
Bilaga 2. God bebyggd miljö (regionalt delmål)<br />
Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun 55
Antagandehandling<br />
Bilaga1. Översikt - Sveriges 16 nationella miljökvalitetsmål<br />
Miljömål<br />
Nationellt delmål med årtal då delmålet ska vara<br />
uppnått<br />
Begränsad klimatpåverkan Minskade utsläpp av växthusgaser (2008-2012)<br />
Frisk luft Halt av svaveldioxid (2005)<br />
Halt av kvävedioxid (2010)<br />
Halt av marknära ozon (2010)<br />
Utsläpp av flyktiga organiska ämnen (2010)<br />
Halt av partiklar (2010)<br />
Halt av benso(a)pyren (2015)<br />
Bara naturlig försurning Färre försurade vatten (2010)<br />
Trendbrott för markförsurningen (2010)<br />
Minskade svavelutsläpp (2010)<br />
Minskade kväveutsläpp (2010)<br />
Giftfri miljö<br />
Kunskap om kemiska ämnens hälso- och<br />
miljöegenskaper (2010/2020)<br />
Information om farliga ämnen i varor (2010)<br />
Utfasning av farliga ämnen (2007/2010)<br />
Fortlöpande minskning av hälso- och miljörisker med<br />
kemikalier (2010)<br />
Riktvärden för miljökvalitet (2010)<br />
Förorenade områden utredda (2010)<br />
Åtgärder i förorenade områden (2005-2010)/2050<br />
Dioxiner i livsmedel (2010)<br />
Exponering för kadmium (2015)<br />
Skyddande ozonskikt Utsläpp av ozonnedbrytande ämnen (2010)<br />
Säker strålmiljö Utsläpp av radioaktiva ämnen (2010)<br />
Hudcancerfall orsakade av UV-strålning (2020)<br />
Risker med elektromagnetiska fält (löpande)<br />
Ingen övergödning Minskade utsläpp av fosforföreningar (2010)<br />
Minskade utsläpp av kväveföreningar till havet (2010)<br />
Minskade utsläpp av ammoniak (2010)<br />
Minskade utsläpp av kväveoxider till luft (2010)<br />
Levande sjöar och vattendrag<br />
Åtgärdsprogram för natur- och kulturmiljöer<br />
(2005/2010)<br />
Åtgärdsprogram för restaurering av vattendrag<br />
(2005/2010)<br />
Vattenförsörjningsplaner (2009)<br />
Utsättning av djur och växter som lever i vatten (2005)<br />
56 Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun
Antagandehandling<br />
Åtgärdsprogram för hotade arter och fiskstammar<br />
(2005)<br />
Grundvatten av god kvalitet Skydd av geologiska formationer (2010)<br />
Konsekvenser av förändringar i grundvattennivåer<br />
(2010)<br />
Kvalitetskrav för grundvatten (2010)<br />
Hav i balans samt levande kust<br />
och skärgård<br />
Skydd av marina miljöer och kust- och<br />
skärgårdsområden (2005/2006/2010)<br />
Strategi för kustens och skärgårdens kulturarv och<br />
odlingslandskap(2005)<br />
Åtgärder för hotade marina arter och fiskstammar<br />
(2005)<br />
Minskning av bifångster (2010)<br />
Anpassning av uttaget av fisk (2008)<br />
Störningar från båttrafiken (2010)<br />
Utsläpp från fartyg (2010)<br />
Myllrande våtmarker Strategi för skydd och skötsel (2005)<br />
Långsiktigt skydd för våtmarker (2010)<br />
Skogsbilvägar och våtmarker (2006)<br />
Anläggning och återställning av våtmarker (2010)<br />
Åtgärdsprogram för hotade arter (2005)<br />
Levande skogar Långsiktigt skydd av skogsmark (2010)<br />
Förstärkt biologisk mångfald (2010)<br />
Skydd för kulturmiljövärden (2010)<br />
Åtgärdsprogram för hotade arter (2005)<br />
Ett rikt odlingslandskap Skötsel av ängs- och betesmarker (2010)<br />
Bevara och nyskapa småbiotoper i odlingslandskapet<br />
(2005)<br />
Skötsel av kulturbärande landskapselement (2010)<br />
Genetiska resurser hos husdjur och odlade växter<br />
(2010)<br />
Åtgärdsprogram för hotade arter (2006)<br />
Lantbrukets ekonomibyggnader (2005)<br />
Storslagen fjällmiljö Begränsa skador på mark och vegetation (2010)<br />
Minskat buller i fjällen (2010/2015)<br />
Skydd av områden med höga natur- och kulturvärden<br />
(2010)<br />
Åtgärdsprogram för hotade arter (2005)<br />
God bebyggd miljö Planeringsunderlag (2010)<br />
Kulturhistoriskt värdefull bebyggelse (2010)<br />
Buller (2010)<br />
Uttag av naturgrus (2010)<br />
Minskning av avfallsmängder (2005/2010/2015)<br />
Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun 57
Antagandehandling<br />
Energianvändning i byggnader (2010)<br />
God inomhusmiljö (2010/2015/2020)<br />
Ett rikt växt- och djurliv Hejdad förlust av biologisk mångfald (2010)<br />
Minskad andel hotade arter (2015)<br />
Hållbart nyttjande (2007/2010)<br />
Källa: http://www.miljomal.nu/om_miljomalen/alla_mal.php tillgänglig online 2006-06-21<br />
58 Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun
Antagandehandling<br />
Bilaga 2. God bebyggd miljö (regionalt delmål)<br />
1. Planeringsunderlag<br />
Senast 2010 ska fysisk planering och samhällsbyggande grundas på program och strategier<br />
för<br />
• Befolkningsutveckling, framtida behov av bostäder och verksamheter samt<br />
bostadssammansättning.<br />
• Tillgänglighet till service och handel t.ex. på landsbygd.<br />
• Miljöanpassat transportsystem.<br />
• Utveckling och bevarande av värdefulla områden, byggnader och objekt för<br />
kulturmiljön t.ex. i fiskelägen, kust- och skärgård, landsbygdens orter m.m.<br />
• Estetiska och arkitekturhistoriska värden: förutsättningar, bevarande och utveckling<br />
t.ex. i stadsmiljön.<br />
• Grön- och vattenområden i och kring tätortsmiljöer: förutsättningar, behov och<br />
utveckling.<br />
• Långsiktigt hållbar energiförsörjning bl.a. förutsättningar för utbyggnad av<br />
fjärrvärme och vindkraft.<br />
2. Nyttjande av mark och vatten<br />
Utgångspunkten för den fysiska planeringen är att mark- och vattenområden av stor<br />
betydelse för människors rekreation och för rörligt friluftsliv, naturresurshushållning<br />
och/eller ur natur- och kulturmiljösynpunkt långsiktigt skyddas och ges möjlighet att<br />
utvecklas. Inriktningen är att arealen och/eller kvaliteten på sådana områden inte ska minska<br />
och att noggranna avvägningar sker mellan exploateringsintresset och bevarandeintresset.<br />
Exempel på viktiga områden är:<br />
• strandområden,<br />
• jordbruksmarker av nationellt intresse,<br />
• områden för vatten- och energiförsörjning, t.ex. vattenskyddsområden och<br />
riksintressen för energiproduktion,<br />
• områden av vikt för biologisk mångfald (nyckelbiotoper mm),<br />
• riksintressen för bl.a. naturvård, kulturmiljövård och rörligt friluftsliv,<br />
• ekologiskt särskilt känsliga områden.<br />
3. Goda kommunikationer<br />
• Samhällsplaneringen ska bidra till att främja en utveckling där människors behov av<br />
biltransporter samt biltrafikens miljöpåverkan minskar.<br />
• Planeringen ska främja förutsättningarna för en god kollektivtrafik samt gång- och<br />
cykeltrafik i såväl tätorter som på landsbygd och i skärgårdsområden.<br />
• Utifrån analyser kring viktiga start- och målpunkter planeras och byggs<br />
sammanhängande gång- och cykelvägnät.<br />
• Inriktningen för samhällsplaneringen är att avståndet mellan bostaden/arbetsplatsen<br />
och busshållplats som trafikeras med minst två turer per dag ska vara högst 500 m.<br />
Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun 59
Antagandehandling<br />
4. Hälsa<br />
Planering för hälsosamma livsmiljöer<br />
Planeringen och samhällsbyggandet ska främja en god och hälsosam livsmiljö i såväl<br />
befintlig som ny bebyggelse. Aspekter såsom trivsel, solljusförhållanden, tillgång till ren luft<br />
m.m. beaktas. Stor försiktighet iakttas och analyser kring hälso- och riskfrågor tas fram vid<br />
lokaliseringar i anslutning till miljöstörande verksamheter.<br />
Följande inriktningar ligger till grund för den fysisk planeringen<br />
• I områden med bristande kapacitet för vatten- och avloppsförsörjning, t.ex. i vissa<br />
kust- och skärgårdsområden, råder restriktivitet till ny bebyggelse om inte<br />
gemensamma lösningar kan åstadkommas.<br />
• I områden med radonmark utförs ny bebyggelse radonskyddad.<br />
• Riktvärdet 0,2 mikrotesla i boendemiljöer överskrids inte på grund av närhet till<br />
kraftledningar.<br />
• Riktvärdena för buller i bebyggelsemiljön överskrids inte vid lokalisering av nya<br />
bebyggelseområden, verksamheter, anläggningar eller infrastruktur.<br />
• I områden med eller risk för förorenad mark görs i tidiga skeden i<br />
planeringsprocessen undersökningar som ligger till grund för eventuella<br />
åtgärdsbehov och för bedömning om lämplig markanvändning.<br />
• Ny bebyggelse undviks inom områden där risk för fukt- och mögelskador kan<br />
uppstå.<br />
• Stor försiktighet iakttas i anslutning till miljöstörande verksamheter t.ex. lantbruk<br />
med djurhållning, större hamnar, energiproduktionsanläggningar och industrier. En<br />
bedömning av behov av skyddsavstånd alternativt andra lämpliga skyddsåtgärder<br />
sker utifrån förutsättningarna i varje enskilt fall och utifrån framtagna riktlinjer.<br />
Detsamma gäller för anläggningar där en olyckshändelse kan medföra allvarliga<br />
skador på liv eller miljö utanför anläggningen t.ex. sevesoanläggningar, anläggningar<br />
2 kap 4§ lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, riskobjekt samt övriga områden<br />
där det råder en förhöjd risk.<br />
Inomhusmiljö<br />
År 2010 ska byggnader och deras egenskaper inte påverka hälsa negativt. Därför ska det<br />
säkerställas att:<br />
• samtliga byggnader där människor vistas ofta eller under längre tid senast 2015 har<br />
en dokumenterat fungerande ventilation,<br />
• radonhalten i alla skolor och förskolor år 2010 är lägre än 200 Bq/m3 luft och att<br />
• radonhalten i alla bostäder år 2020 är lägre än 200 Bq/m3 luft.<br />
Buller från trafik<br />
Antalet personer som utsätts för trafikbullerstörningar över rekommenderade riktlinjer<br />
minskar med 5 % till 2010 jämfört med 1998.<br />
5. Den bebyggda miljön<br />
Mångfald och god livsmiljö i bebyggd miljö<br />
Samhällsplaneringen ska främja en god bebyggd miljö, en god livsmiljö och ge utrymme för<br />
god tillgänglighet, mångfald, skönhetsupplevelser m.m. Orts- och stadsbildsanalyser<br />
omfattande värden som har betydelse för människors livsmiljö tas fram och ligger till grund<br />
för fysisk planering. Viktiga aspekter är bl.a.<br />
• estetiska värden<br />
• autenticitet, d.v.s. ursprunglighet<br />
60 Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun
Antagandehandling<br />
• trygghet<br />
• historisk och social förankring, bebyggelsetraditioner<br />
• utsikt<br />
• tystnad<br />
• tillgång till ytor för lek, service och kulturutbud, kollektivtrafik<br />
Förtätning och utnyttjande av befintliga bebyggelsemiljöer förordas framför i<br />
anspråkstagande av orörda områden, då detta bidrar till en levande och varierad<br />
bebyggelsemiljö, bättre underlag för kollektivtrafik och hushållning med naturresurser.<br />
Tätortsnära grönområden<br />
Tätortsnära grönområden som är av betydelse för rekreation och friluftsliv och/eller för den<br />
biologiska mångfalden utvecklas och skyddas för att bidra till en god livsmiljö, för att<br />
möjliggöra dagvatteninfiltration och fungera som spridningskorridorer för växter och djur.<br />
Avståndet mellan bostaden och närmaste grönområde som kan nyttjas för rekreation, lek<br />
och/eller skönhets- och naturupplevelser är högst 200-400 m.<br />
6. Kulturmiljö och arkitekturhistoriska värden<br />
Kulturmiljövärden och arkitekturhistoriska värden är resurser i en god boendemiljö och för<br />
friluftsliv, turism m.m. Värdena identifieras, tas tillvara och ges möjlighet att utvecklas i<br />
kommunernas fysiska planering. Länets kulturmiljövärden i byggnader och<br />
bebyggelsemiljöer har senast 2010 ett långsiktigt skydd.<br />
7. Avfallshantering<br />
Avfallsmängder<br />
Mängden deponerat avfall exklusive gruvavfall ska minska med 50 % till år 2005 (det<br />
regionala miljömålet är ej uppdaterat) från 1994 års nivå samtidigt som den totala mängden<br />
genererat avfall inte ökar. Avfallets farlighet ska minska.<br />
Omhändertagande av avfall<br />
Frågan om omhändertagande av brännbart och organiskt material ska lösas innan 2005.<br />
8. Energihushållning<br />
Frågan behandlas under begränsad klimatpåverkan.<br />
9. Hushållning med material - grus<br />
Skydd av naturgrusformationer<br />
Naturgrusformationer skyddas från åtgärder som kan skada naturvärden samt nuvarande och<br />
framtida dricksvattenförsörjning.<br />
Användning av naturgrus<br />
Användningen av naturgrus ska minskas med 20 % från år 2000 (235 000 ton) till år 2010<br />
(188 000 ton) genom ökad användning av bergkross och genom att 15 % av använt<br />
grusmaterial återanvänds. Antalet täkter i länet bör minskas till 45 år 2010.<br />
Källa: Länsstyrelsen i Blekinge län 2003. Miljömål i Blekinge.<br />
Miljöbedömning • miljökonsekvensbeskrivning för översiktsplan, <strong>Karlshamn</strong>s kommun 61