9. Granskning av missbruksvården i Kalmar kommun
9. Granskning av missbruksvården i Kalmar kommun
9. Granskning av missbruksvården i Kalmar kommun
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Revisionsrapport<br />
<strong>Granskning</strong> <strong>av</strong><br />
<strong>missbruksvården</strong> i<br />
<strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong><br />
Socialnämnden<br />
Februari 2009<br />
Lena Brönnert<br />
Stefan Wik
Innehållsförteckning<br />
1 Inledning ........................................................................................................................3<br />
1.1 Bakgrund .................................................................................................................3<br />
1.2 Uppdrag och revisionsfråga.....................................................................................4<br />
1.3 Revisionsmetod .......................................................................................................4<br />
2 Nämndens mål och uppdrag <strong>av</strong>seende <strong>missbruksvården</strong>...............................................4<br />
2.1 Bedömning ..............................................................................................................5<br />
3 Verksamhet och arbetsmetoder i missbruksarbetet........................................................6<br />
3.1 Bedömning ..............................................................................................................8<br />
4 Samverkan med landstinget ...........................................................................................9<br />
4.1 Bedömning ............................................................................................................10<br />
5 <strong>Granskning</strong> <strong>av</strong> riktlinjer, rutiner...................................................................................10<br />
5.1 Bedömning ............................................................................................................11<br />
6 Metoder för uppföljning och utvärdering.....................................................................11<br />
6.1 Bedömning ............................................................................................................12<br />
7 Hur ser genusperspektivet ut? ......................................................................................13<br />
7.1 Bedömning ............................................................................................................13<br />
8 Kostnader i <strong>Kalmar</strong> och i liknande <strong>kommun</strong>er ............................................................14<br />
8.1 Bedömning ............................................................................................................15<br />
9 Revisionell bedömning och svar på revisionsfrågorna ................................................15<br />
<strong>9.</strong>1 Revisionell bedömning..........................................................................................15<br />
<strong>9.</strong>2 Svar på revisionsfrågorna......................................................................................15
1 Inledning<br />
1.1 Bakgrund<br />
Enligt socialtjänstlagen har <strong>kommun</strong>erna skyldighet att förebygga missbruk och att erbjuda<br />
missbrukare vård och behandling. Kommunen har också ansvar för att missbrukare får<br />
den hjälp och vård som behövs för att komma ifrån missbruk. Insatserna ska vara lättillgängliga.<br />
Vården ska planeras i samförstånd med den enskilde och noga följas upp. Socialtjänstens<br />
insatser ska vara <strong>av</strong> god kvalitet.<br />
Socialtjänsten har som uppgift att arbeta uppsökande för att upplysa om verksamheten och<br />
erbjuda hjälp.<br />
Socialtjänstens insatser ska enligt socialtjänstlagen vara <strong>av</strong> god kvalitet och kvaliteten ska<br />
systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras 1 . Detta samt omvärldsbevakning är<br />
grund för hur verksamheten planeras och prioriteras. Enligt Socialstyrelsen har ledningen<br />
att säkerställa att den finns uppföljningsbara mål enligt SoL, att dessa mål liksom kvalitetsmål<br />
följs upp och att det är tydligt vem som är ansvarig för att detta görs. Personalens<br />
delaktighet och dokumentation kring arbetet betonas 2 .<br />
Socialstyrelsen har 2007 utgivit ”Nationella riktlinjer för missbruks- och beroendevård”.<br />
Dessa ska vara vägledande för <strong>kommun</strong>er och landsting. Riktlinjerna innehåller ett antal<br />
rekommendationer, vilka riktas till <strong>kommun</strong>ernas socialtjänst och hälso- och sjukvården.<br />
Exempelvis förordas användandet <strong>av</strong> strukturerade bedömningsinstrument i samband med<br />
ut<br />
Länsstyrelsens sociala tillsynsrapporter konstaterar att kvinnor generellt har svårt att få<br />
sina specifika behov tillgodosedda inom <strong>missbruksvården</strong> idag. Få <strong>kommun</strong>er erbjuder<br />
specifik behandling för kvinnor.<br />
1 Socialstyrelsen 2008: God kvalitet inom socialtjänsten – om ledningssystem för kvalitet i verksamhet enligt<br />
SoL, LVU, LVM och LSS.<br />
2 SOSFS 2006:11. Ledningssystem för kvalitet i verksamhet enligt SoL, LVU, LVM och LSS.<br />
3
1.2 Uppdrag och revisionsfråga<br />
Komrev inom Öhrling PricewaterhouseCoopers har på uppdrag <strong>av</strong> <strong>kommun</strong>ens revisorer<br />
granskat <strong>kommun</strong>ens missbruksvård. <strong>Granskning</strong>suppdraget inriktas på hur socialnämnden<br />
säkerställer att <strong>missbruksvården</strong> är ändamålsenlig och har den kvalitet som lagstiftning<br />
och nämndens mål anger. <strong>Granskning</strong>en begränsas till insatser riktade till vuxna<br />
missbrukare.<br />
Områden som kommer att belysas och bedömas i granskningen är:<br />
• Nämndens mål och uppdrag <strong>av</strong>seende <strong>missbruksvården</strong><br />
• Verksamhet och arbetsmetoder i missbruksarbetet<br />
• Samverkan med landstinget<br />
• <strong>Granskning</strong> <strong>av</strong> riktlinjer, rutiner<br />
• Metoder för uppföljning<br />
• Jämförelser med liknande <strong>kommun</strong>er<br />
• Hur ser genusperspektivet ut?<br />
• Vilka är kostnaderna och hur utvärderats resultat <strong>av</strong> insatserna?<br />
1.3 Revisionsmetod<br />
<strong>Granskning</strong>en har genomförts genom enskilda och gruppvisa intervjuer med berörda chefer,<br />
handläggare och behandlingspersonal samt med aktuell samverkanspersonal inom<br />
landstingets beroendevård.<br />
För uppdraget relevanta styrdokument har granskats och analyserats.<br />
Kommunens kostnader har jämförts med andra <strong>kommun</strong>er med hjälp <strong>av</strong> underlag från<br />
SKL.<br />
2 Nämndens mål och uppdrag <strong>av</strong>seende <strong>missbruksvården</strong><br />
I ”Socialnämndens mål inför 2000-talet”, vilka antagits <strong>av</strong> socialnämnden i mars 1999,<br />
framgår att socialförvaltningen ska erbjuda stöd/vård och behandling och att arbetet ska<br />
präglas <strong>av</strong> en helhetssyn genom aktiv samverkan mellan förvaltningens olika delar. Här<br />
framgår också att drogmissbruk och drogliberalisering aktivt ska motverkas.<br />
I socialnämndens årsrapport 2007 framgår fastställda visioner och inriktningsmål för verksamheten.<br />
Dessa anger bland annat bemötande, förhållningssätt, kompetens, tillgänglighet<br />
och kvalitet. I årsrapporten anges också prioriterade områden vilka är kvalitet och uppföljning<br />
samt insatser till missbrukare, ungdomar och unga vuxna, utsatta barn samt personer<br />
med långvarigt behov <strong>av</strong> försörjningsstöd<br />
4
Enligt samma dokument framgår att en målsättning inom Alkohol- och narkotikasektionens<br />
(ANS) är att hjälpa klienter bryta missbruksberoendet och att leva ett liv utan droger<br />
med ökad livskvalitet samt att minska antalet missbrukare. Detta görs bland annat genom<br />
vård på hemmaplan och skräddarsydda behandlingsåtgärder. Unga vuxna, kvinnor, föräldrar<br />
med missbruksproblem samt äldre missbrukare i behov <strong>av</strong> skyddat boende, är särskilt<br />
prioriterade grupper.<br />
Vid intervjuerna framkommer att personalen i de olika verksamheterna inom ANS arbetar<br />
fram verksamhetsnära mål utifrån faktorer i omvärlden som kan påverka behov <strong>av</strong> missbruksvård,<br />
de mål som fastställts <strong>av</strong> nämnden och de nationella riktlinjerna. Vägledande är<br />
enligt intervjuerna också forskning, professionens erfarenheter och brukarens situation.<br />
Under en treårsperiod har sektionerna inom socialförvaltningen arbetat med ett antal övergripande<br />
projekt vilka genomförts i syfte att bland annat öka samverkan inom förvaltningen.<br />
Vissa <strong>av</strong> dessa har konkret berört <strong>missbruksvården</strong>, exempelvis äldre missbrukare med<br />
omvårdnadsbehov.<br />
År 2006 antog fullmäktige ett drogpolitiskt program för <strong>kommun</strong>en. Här konstateras att<br />
totalkonsumtionen <strong>av</strong> alkohol i <strong>Kalmar</strong> är högre än riksgenomsnittet. För att på verka denna<br />
situation har visioner fastslagits liksom mätbara verksamhetsmål och former för kartläggning.<br />
Här fastslås också att skolor i nära samverkan med föräldrar ska upprätta ett<br />
handlingsprogram mot droger.<br />
2.1 Bedömning<br />
Nämnden bedöms styra verksamheten genom visioner och inriktningsmål som anger inriktning,<br />
arbetssätt och prioriteringar.<br />
Kvalitetsindikatorer berörs i form <strong>av</strong> kompetens, tillgänglighet och bemötande.<br />
Det finns en <strong>kommun</strong>övergripande policy utifrån ett drogpolitiskt perspektiv vilket bedöms<br />
som bra för att åstadkomma ett engagemang och en helhetssyn i dessa frågor.<br />
Enligt <strong>kommun</strong>ens direktiv 3 ska verksamhetsmålen vara detaljerade. Nämndens aktuella<br />
mål bör i verksamheten brytas ner till mätbara mål som kompletteras med en strategi för<br />
hur målen ska nås.<br />
3 Budget 2009 och ekonomisk planering 2010-2011<br />
5
3 Verksamhet och arbetsmetoder i missbruksarbetet<br />
Kommunens missbruksvård organiseras i Alkohol- och narkotikasektionen (ANS). Här<br />
finns en handläggargrupp som ansvarar för utredning och bedömning enligt SoL och<br />
LVM, en bostadshandläggningsgrupp och olika verksamheter som svarar för olika behandlande<br />
och stödjande insatser. En del <strong>av</strong> dessa verksamheter kan klienten själv kontakta<br />
för att få hjälp och för andra behövs ett beslut om insats.<br />
Vid intervjuerna framkommer att två tredjedelar <strong>av</strong> de insatser som ges inom <strong>missbruksvården</strong><br />
ges utan beslut om bistånd. Information om vad <strong>kommun</strong>en erbjuder i olika former<br />
<strong>av</strong> missbruksvård finns bland annat på <strong>kommun</strong>ens hemsida, kan fås via växeln, via broschyrer,<br />
annonser i dagspress och via radioannonsering.<br />
Ett arbete pågår sedan våren 2008 med att utveckla utredningsarbetet genom att införa<br />
ASI 4 vilket nu görs i de utredningar där det är möjligt.<br />
Grundläggande kompetenskr<strong>av</strong> är socionomutbildning eller likvärdig utbildning. Kompetensutveckling<br />
sker kontinuerligt enligt en handlingsplan såväl generellt som individuellt.<br />
Samtliga ska ha kompetens i MI 5 . Kompetensutveckling har också skett i vad gäller<br />
ADHD 6 och samsjuklighet 7 .<br />
Socialstyrelsens nationella riktlinjer för missbruks- och beroendevård har implementerats<br />
genom utbildning. Såväl handläggar som personalen inom de olika behandlande verksamheterna<br />
menar att de diskuterats och har i viss mån förändrat verksamheten. Detta gäller<br />
framförallt användandet <strong>av</strong> strukturerade bedömningsinstrument i samband med utredningar<br />
och att samverkan mellan olika huvudmännen eftersträvas. Det finns också en<br />
4 Addiction Severity Index, är en strukturerad intervju som innehåller frågor som är relevanta för klienters<br />
missbruksproblem, vilken täcker förutom alkohol- och narkotikamissbruk även andra livsområden som arbete,<br />
fysisk och psykisk hälsa, socialt umgänge och kriminalitet.<br />
5 En förändringsinriktad, klientcentrerad och samtidigt styrande samtalsmetodik utifrån kognitiv beteendeterapi<br />
som används på främst livsstilsområdet. Metoden betonar betydelsen <strong>av</strong> empatiskt lyssnade vilket visat<br />
sig minska klientens alkoholkonsumtion.<br />
6 Attention Deficit Hyperactivity Disorder fokuserar på uppmärksamhetsproblemen och problemen med impulskontroll<br />
och hyperaktivitet<br />
7 Psykisk ohälsa i kombination med missbruksproblematik.<br />
6
medvetenhet om värdet att använda metoder för stöd och behandling som i forskning visat<br />
sig ge effekt.<br />
Inom <strong>kommun</strong>ens interna missbruksvård finns följande verksamheter:<br />
• Alkohol- och drogterapeuter arbetar med utgångspunkt från bland annat12-stegsprogrammet.<br />
Behandlingen utförs på heltid och efterbehandling på deltid. Den genomförs<br />
genom föreläsningar, filmer, egna arbetsuppgifter och samtal. Behandlingen är individuellt<br />
anpassad genom att utgå från klientens förutsättningar och problem men<br />
genomförs i grupp.<br />
• I Alkoholpolikliniken arbetar personal med sjuksköterske- och socionomutbildning<br />
samt skötare med psykoterapiutbildning. Tillgång finns till konsultläkare. Verksamheten<br />
erbjuder behandling och rådgivning för personer med alkoholproblem och deras<br />
närstående. Här arbetar man även med spelproblematik. Primärvården bekostar 25<br />
procent <strong>av</strong> verksamheten då den tar emot brukare även från flera <strong>kommun</strong>er i länsdelen.<br />
• Ekuddens behandlingsenhet är en dagverksamhet för kvinnor med missbruksproblem<br />
med åtta platser. Samtalsbehandling är grunden tillsammans med ett miljöterapeutiskt<br />
arbete där praktiska vardagssysslor, fysisk träning och möjlighet att prova på<br />
olika fritidsaktiviteter är viktiga delar.<br />
• Södertull är ett behandlingshem för missbrukare med 12 platser för män och kvinnor.<br />
Verksamheten har en miljöterapeutisk inriktning med samtalsbehandling och praktiskt<br />
arbete/sysselsättning.. Målgruppen är personer som haft svårt att hålla sig drogfria<br />
inom öppenvård, samt personer som slussas ut från externa behandlingsplaceringar eller<br />
anstalt. Verksamheten tar även emot klienter som blivit dömda till kontraktsvård<br />
och vårdvistelse 8 . I mån <strong>av</strong> tid arbetar personalen på Södertull också uppsökande.<br />
• Narkomanvårdsenheten erbjuder rådgivning, information och behandling för personer<br />
med narkotikaproblematik och deras närstående. Målgruppen är även yngre personer<br />
och ett samarbete med gymnasieskolan finns, framförallt gällande urinprovstagning<br />
vid misstanke om missbruk, men verksamheten har också deltagit i framtagande<br />
<strong>av</strong> en drogpolicy för gymnasieskolan.<br />
8 Enligt Lag om kriminalvård i anstalt 56 §, kan att en intagen som har behov <strong>av</strong> vård eller behandling mot<br />
missbruk <strong>av</strong> beroendeframkallande medel få behandling i hvb-hem (hem för vård eller boende) eller i familjehem.<br />
Kommunen kan då blir ansvarig för fortsatt behandling efter strafftidens slut.<br />
7
• Föreningsgemenskap erbjuder aktiviteter främst i samband med större helger för att<br />
byta social isolering. Målgruppen är, bland annat, personer med missbruksproblematik.<br />
Den drivs som en paraplyorganisation bestående <strong>av</strong> ett flertal föreningar med ett<br />
antal frivilligarbetare (omkring 20). Socialförvaltningen bidrar med en tjänst om 40<br />
procent som samordnare. I snitt ca 130 personer deltar i aktiviteterna som också kan<br />
vara ett sätt att nå individen för att etablera ytterligare stöd där det finns behov.<br />
• Skälbyallén erbjuder social samvaro och aktiviteter för medelålders och äldre missbrukare..<br />
Här finns upp till 15 platser. Rekrytering till verksamheten sker i huvudsak<br />
genom övriga verksamheter inom ANS, landstinget och kriminalvården.<br />
• Inom sektionen finns tre boendeassistenter som ger stöd för de boende i <strong>kommun</strong>ens<br />
stödlägenheter. Dessa arbetar också uppsökande. I de idag 75 stödkontrakten finns<br />
personer som i de flesta fall också har en missbruksproblematik.<br />
• I <strong>kommun</strong>en finns riktad verksamhet för män som använder/använt våld, kvinnor<br />
som blivit utsatta för våld respektive barn/ungdom som bevittnat våld i sin närhet.<br />
Våldsituationer sker ofta där missbruk <strong>av</strong> alkohol och droger förekommer.<br />
• Handläggarna kan även besluta om en kontinuerlig stödkontakt med handläggaren<br />
vilket kan innebära motiverande samtal, hjälp och stöd i myndighetskontakter, att initiera<br />
och samordna olika möten m.m.<br />
Vid intervjuerna framkommer en synpunkt om att vård och framförallt boende saknas för<br />
en grupp i behov <strong>av</strong> också omvårdnadsinsatser.<br />
Alkoholpolikliniken, Narkomanvårdsenheten samt Skällby allé tar emot/har personer i behandling<br />
som inte klarar nykterhet. Det finns idag två möjligheter för placering <strong>av</strong> klienter<br />
som behöver längre tids <strong>av</strong>giftning. Verksamheterna Södertulls behandlingshem, Ekuddens<br />
behandlingshem samt Alkohol- och drogterapeuterna kräver drogfrihet i behandlingen.<br />
3.1 Bedömning<br />
Organisationen <strong>av</strong> den <strong>kommun</strong>ala myndighetsutövningen liksom vård och stödinsatser<br />
inom <strong>missbruksvården</strong> bedöms vara tydlig och ändamålsenlig.<br />
Verksamheten informerar om de insatser som erbjuds så att det möjligt för brukaren att<br />
själv ta kontakt för att få hjälp. Resurserna bedöms vara lättillgängliga.<br />
De arbetsmetoder som valts inom utrednings- respektive behandlingsarbetet är till stor del<br />
evidensbaserade och tillhör de som rekommenderas i de nationella riktlinjerna för miss-<br />
8
uks- och beroendevård. Den kompetens som enligt intervjuerna krävs och den kompetensutveckling<br />
som eftersträvas inom ANS bedöms som lämplig.<br />
De olika former <strong>av</strong> stöd som <strong>kommun</strong>en erbjuder för att motverka och behandla missbruk<br />
speglar de mål verksamheten eftersträvar. De kan ses i en åtgärdskedja från öppenvård i<br />
olika omfattning riktat till olika grupper, till mera omfattande vårdinsatser och placeringsalternativ<br />
liksom stöd i boende. Den interna vården kompletteras med tillgång till extern<br />
vård. Inom <strong>kommun</strong>en finns även uppsökande och förebyggande arbete.<br />
4 Samverkan med landstinget<br />
Den första september 2008 startade Beroendecentrum. Verksamheten är reglerad i ett <strong>av</strong>tal<br />
mellan psykiatriförvaltningen inom Landstinget i <strong>Kalmar</strong> Län och sju <strong>kommun</strong>er, var<strong>av</strong><br />
<strong>Kalmar</strong> är en. Syftet är att utveckla en gemensam verksamhet med bra behandling för alla<br />
med beroendeproblematik i södra länet samt stöd till anhöriga och att skapa ett kunskapsoch<br />
utvecklingscentrum för att förebygga missbruk. Ett mål är också att vården ska var<br />
jämställd.<br />
Enligt <strong>av</strong>talet ska behov <strong>av</strong> slutenvård minska genom skyndsam diagnos och utredning,<br />
adekvat behandling från psykiatrin sida samt snabb åtgärd från <strong>kommun</strong>ens sida. Verksamheten<br />
ska genom samverkan innebära en komplett vårdkedja vad gäller medicinska,<br />
psykiatriska och sociala åtgärder och stöd till anhöriga. Verksamheten kommer att stödja<br />
<strong>av</strong>giftning utan inläggning i högre utsträckning. Beroendecentrum ansvarar för att en<br />
gemensam vårdplanering ska göras i alla ärenden. Intervjuerna visar att gemensam vårdplanering<br />
inte görs inom beroendevården idag.<br />
En styrgrupp finns med tjänstemän från ingående parter. Styrgruppen har att utarbeta uppdrag<br />
till verksamheten utifrån <strong>av</strong>talet samt att följa och vid behov revidera verksamheten.<br />
Avtalet löper under två år. Länsstyrelsen har <strong>av</strong>satt medel för att stödja utveckling, utbildning<br />
och studiebesök i verksamheten och dess kringresurser.<br />
En ledningsgrupp träffas en gång/månad för att följa upp och anpassa verksamheten. Vid<br />
intervjuerna med representanter i lednings- och styrgruppen framkommer en förhoppning<br />
om att väg till beslut blir kortare, att dubbelarbete undvika samt att risken för att den enskilde<br />
”faller mellan stolarna” minimeras. Ett speciellt fokus finns på gruppen med samsjuklighet.<br />
Två socionomer i verksamheten kommer att fungera som en länk mellan huvudmännen.<br />
Vid intervjuerna inom <strong>kommun</strong>en framkommer en medvetenhet om att Beroendecentrum<br />
startats men också att informationen om verksamheten upplevs som knapp. Detta visar sig<br />
också i olika synsätt vad gäller bland annat huvudmännens ansvar och bedömning <strong>av</strong> enskildas<br />
behov. Vid kontakt med ansvariga chefer framkommer att det finns en planering<br />
9
för information och också för den gemensamma utbildningssatsning som berörd personal<br />
och samverkansparter kommer att genomgå.<br />
Vid intervjuer framkommer att lång väntan på <strong>av</strong>giftning idag kan innebära ett hinder för<br />
att påbörja behandling.<br />
4.1 Bedömning<br />
<strong>Granskning</strong>en visar att det finns brister i samverkan bland annat gällande gemensam vårdplanering<br />
I intervjuer med <strong>kommun</strong>ens företrädare framkommer en uppfattning om att <strong>av</strong>giftningsmöjligheter<br />
saknas, vilket kan innebära att beslutad vård inte kan påbörjas, blir fördröjd<br />
eller inte kommer till stånd. Detta innebär att <strong>kommun</strong>en, enligt vad som framkommit vid<br />
intervjuerna, i flera fall tar ett ansvar och en kostnad som åvilar landstinget. Vi bedömer<br />
detta som otillfredsställande.<br />
Beroendecentrum bedöms ge en bra struktur för att utveckla samverkan och i denna nå en<br />
samsyn. Det <strong>av</strong>tal som skrivits mellan parterna är tydligt vad gäller verksamhetens mål<br />
och de olika huvudmännens ansvar.<br />
5 <strong>Granskning</strong> <strong>av</strong> riktlinjer, rutiner<br />
Verksamheten uppger att socialstyrelsens nationella riktlinjer för missbruks- och beroendevård<br />
är vägledande i <strong>kommun</strong>en.<br />
Inom ANS finns samlade rutiner för handläggning och dokumentation. Rutinerna finns<br />
samlade och lättillgängliga. Här finns också en rutin för mottagningsverksamheten inom<br />
ANS.<br />
I rutinerna finns en checklista för utredning och mallar för olika typer <strong>av</strong> utredning och<br />
yttranden (ansökan boende, vårdvistelse enligt KvaL, beslut enligt LVM 9 m.m.). Där finns<br />
mall för vårdplanering. Rutin för utredning med anledning <strong>av</strong> LOB 10 , misstänkts narkotikabrott<br />
och våld i familjen innehåller en punkt som uppmärksammar om det finns barn i<br />
familjen och de steg som vidtas då. Denna rutin involverar barn- och familjesektionen.<br />
9 Lagen en om vård <strong>av</strong> missbrukare i vissa fall<br />
10 Lag om omhändertagande <strong>av</strong> berusade<br />
personer m.m.<br />
10
För utvärdering finns blankett när en placering <strong>av</strong>slutas och en klientenkät fokuserad på<br />
bemötande och måluppfyllelse.<br />
Inom <strong>kommun</strong>en finns en rutin för klagomålshantering.<br />
5.1 Bedömning<br />
Vi bedömer att de nationella riktlinjerna är levande i verksamheten och att de rekommendationer<br />
som ges tillämpas i flera delar.<br />
De rutiner som finns inom ANS bedömer vi ge verksamheten stöd och styrning.<br />
6 Metoder för uppföljning och utvärdering<br />
Socialnämndens mål anger att förvaltningen regelmässigt ska inhämta den enskildes uppfattning<br />
om de insatser som ges. Här framgår också att uppföljning, utvärdering och kvalitetskontroll<br />
ska vara en ständigt levande del <strong>av</strong> arbetet. Kvalitet och uppföljning är ett <strong>av</strong><br />
socialnämndens prioriterade områden för år 2007. Ett system för kvalitetssäkring har tagits<br />
fram och resultat <strong>av</strong> uppföljning/utvärdering och forskning ska tas tillvara för att utveckla<br />
verksamheten.<br />
Nyckeltal för <strong>missbruksvården</strong> är antal ärenden, nya ärenden, <strong>av</strong>slutade ärenden, anmälningar<br />
LVM, antal aktuella personer med psykiska problem samt missbruk, antal bostadslösa,<br />
antal hemlösa och antal placeringar i HVB. Flera variabler visar en minskning.<br />
För att följa upp utredningsarbetet och verka för rättssäkerhet görs årligen en aktgranskning<br />
på ett antal akter varje år. En mall styr vad som granskas. Den genomförs i form <strong>av</strong><br />
kollegiegranskning. Resultatet används till förbättringar.<br />
Uppföljning <strong>av</strong> budgetutfall görs vid sektionens gemensamma träffar. Detta är också en<br />
stående punkt vid de kontinuerliga arbetsplatsträffarna för varje enhet inom sektionen.<br />
Sektionschefen närvarar även vid dessa. Vid intervjuer framkommer efterfrågan om en<br />
större tydlighet vad gäller budgetprocess och budgetutfall.<br />
Samtliga handläggare inom ANS tillsammans med förste socialsekreterare samlas varannan<br />
vecka där också behandlingspersonal finns med i olika konstellationer. Här aktualiseras<br />
diskussioner i olika ärenden vilket kan beröra val <strong>av</strong> insats, hur olika behov kan mötas<br />
uppföljning och frågor kring rättssäkerhet.<br />
Vid intervjuer framkommer att generella behov uppmärksammas genom de aktualiseringar<br />
som görs hos handläggarna och i de behandlande verksamheterna. Dessa styr utformning-<br />
11
en <strong>av</strong> vården. Verksamheten beskrivs som flexibel med möjlighet att anpassas efter de behov<br />
som uppmärksammas. Generella behov kan också bekräftas i statistik. Man uppger<br />
även att en bild <strong>av</strong> missbrukssituationen fångas in från samverkansparter, exempelvis polisen.<br />
Genom införandet <strong>av</strong> ASI ges möjligheten till en uppföljande intervju.<br />
Efter <strong>av</strong>slutat ärende inom sektionen sker en utvärdering <strong>av</strong> hur det gått för respektive klient.<br />
Detta är möjligt genom att en plan upprättas för varje person som får stöd/behandling.<br />
De mål som sätts är fokuserade på konsumtionsnivå. Uppföljning mot planen görs minst<br />
var tredje månad <strong>av</strong> handläggare (i de fall det finns beslut om bistånd), klient och behandlingspersonal.<br />
Samtliga verksamheter lämnar en verksamhetsberättelse vilken är grund för sektionens<br />
berättelse.<br />
Brukarundersökningar används i varierande omfattning. I april 2008 genomförde alkoholpolikliniken<br />
en brukarundersökning för att följa upp verksamheten. Denna berörde kön,<br />
ålder, hur man fick kännedom om verksamheten, problematik, mål med behandlingen, om<br />
målen uppnåtts, bemötande, hur behandlingen upplevts samt övrigt positivt/negativt i kontakten.<br />
Svarsfrekvensen får anses som relativt hög. Av dem som <strong>av</strong>slutat behandling upplevde<br />
80 procent att de uppnått sin målsättning med behandlingen vilket i 40 procent var<br />
total <strong>av</strong>hållsamhet och resterande ett kontrollerat drickande.<br />
6.1 Bedömning<br />
Verksamheten följs upp på olika sätt vilket dokumenteras i års- och verksamhetsberättelse.<br />
Personalen är delaktig i arbetet med uppföljning och utvärdering. I flera forum som beskrivs<br />
finns ett förhållningssätt som innebär att möjlighet till förbättringar i verksamheten<br />
diskuteras vad gäller att möta behov och forma verksamheten därefter, vilket är en framgångsfaktor.<br />
Utifrån detta bedöms kvalitetsarbetet utföras i en rimlig omfattning där även<br />
brukarperspektivet beaktas.<br />
För att få en bild <strong>av</strong> de olika insatsernas utfall rekommenderas verksamheten att komplettera<br />
brukarundersöknar med att systematiskt samla utfall i de enskilda ärendena. Detta kan<br />
ge en bild <strong>av</strong> hur effektiva insatserna är.<br />
12
7 Hur ser genusperspektivet ut?<br />
Genusperspektivet i <strong>missbruksvården</strong> berörs ofta vid arbetsplatsträffar och i behandlingskonferenser.<br />
Ett <strong>av</strong> de projekt som pågått har fokuserats på genusperspektivet i utredningarna.<br />
Handläggarna uppger att omkring en tredjedel <strong>av</strong> de aktualiseringar som görs i gruppen<br />
berör kvinnor. Att utreda med hjälp <strong>av</strong> ASI ger stöd i ett genusperspektiv genom att ”vara<br />
lika för alla”. Behov som uppmärksammat genom utredningarna men även i de olika vårdformerna<br />
har lett till att Ekudden idag riktar resurserna bara till kvinnor.<br />
I ANS:s verksamhetsberättelse framgår att missbruk <strong>av</strong> alkohol och droger ökar i gruppen<br />
män i åldern 19-29 år. Av samtliga vuxna som utreds med anledning <strong>av</strong> behov <strong>av</strong> missbruksvård<br />
är 69 procent män. Inom Narkomanvårdsenheten, Alkoholpolikliniken och i<br />
Drog- och alkoholterapeuternas verksamhet är andelen män i behandling två tredjedelar<br />
(67 , 67,5 respektive 67 procent). Inom Skälbyallén är andelen män 84 procent.<br />
De fyra personer som omhändertogs enligt lagen om vård <strong>av</strong> missbrukare i vissa fall<br />
(LVM) år 2007 var samtliga män. 31 placeringar gjorden inom hem för vård och boende<br />
under samma år, <strong>av</strong> vilka 22 stycken var män (71 procent).<br />
Vid intervjuerna framkommer att man uppfattar att kvinnor med missbruksproblematik är<br />
svårare att nå och att de hindras att känslan <strong>av</strong> skuld och skam. Att rikta en behandlingsenhet<br />
för bara kvinnor menar man medför att det är lättare för kvinnor att ta emot stöd.<br />
7.1 Bedömning<br />
Vi bedömer att det inom <strong>missbruksvården</strong> finns ett genusperspektiv.<br />
I såväl utredningsarbetet som i de olika stöd- och behandlingsverksamheterna beskrivs<br />
verksamheten utifrån ett genusperspektiv. Detta speglas även i statistik som tas fram för<br />
att följa upp verksamheten.<br />
I granskningen framkommer även att reflexioner om hur mäns respektive kvinnors missbruk<br />
och behov <strong>av</strong> vård ser lett till anpassning <strong>av</strong> verksamheten, vilket lett till att det idag<br />
finns en verksamhet specifikt riktad till bara kvinnor.<br />
13
8 Kostnader i <strong>Kalmar</strong> och i liknande <strong>kommun</strong>er<br />
Behovet <strong>av</strong> stöd bland vuxna missbrukare i <strong>Kalmar</strong> uppges i årsredovisningen för år 2007<br />
ha ökat drastiskt de senaste åren. Där framgår att klienterna är i allt sämre skick när de söker<br />
hjälp vilket medfört att många placerats på institution.<br />
Vård- och behandling <strong>av</strong> vuxna missbrukare har överskridit budgeten med 5,5 mnkr år<br />
2007. Institutionskostnaderna har stigit och antalet omhändertagandena enligt LVM har<br />
ökat och medfört dyrare placeringar. Här framgår också att fler placeringar gjorts för att<br />
möjliggöra <strong>av</strong>giftning då landstingets möjligheter att ansvara för detta uppfattas som begränsad,<br />
enligt intervjuerna. Kostnaden för externa placeringar har ökat med 70 procent i<br />
jämförelse med 2006 enligt årsredovisningen. I denna nämns att 56 procent <strong>av</strong> placeringarna<br />
<strong>av</strong>slutats med ”bra resultat”.<br />
I budget 2008 finns 26,7 mnkr för vård <strong>av</strong> behandling <strong>av</strong> vuxna. Prognostiserat bokslut är<br />
23,7 mnkr. Kostnaderna har kunnats hålla nere genom stödboende för LVM-mässiga klienter<br />
och genom familjehemsplaceringar <strong>av</strong> unga vuxna. Starten <strong>av</strong> Beroendecentrum beräknas<br />
också ha kunnat begränsa kostnaderna. Vid intervjuerna framkommer att det skett<br />
en markant minskning <strong>av</strong> placeringskostnaderna mellan åren 2007-2008, från 9 874 tkr till<br />
3 122 tkr.<br />
Jämförelser har gjorts mellan <strong>kommun</strong>ens kostnader och kostnader för <strong>kommun</strong>er som<br />
liknar <strong>Kalmar</strong> för verksamhetsområdet missbruksvård inom individ- och familjeomsorgen<br />
(IFO), definierade i statistikdatabasen Webor. Variabler för ”liknande <strong>kommun</strong>er” är antalet<br />
invånare totalt, standardkostnader för IFO samt andel verksamhet i egen regi. Jämförelse<br />
har gjorts med ett snitt om en grupp <strong>av</strong> tio liknande <strong>kommun</strong>er samt med <strong>kommun</strong>erna<br />
Östersund, Karlskrona och Falun. Material finns i sin helhet som bilaga I.<br />
Vid jämförelsen framkommer att kostnadsutvecklingen för <strong>missbruksvården</strong> i <strong>Kalmar</strong> inneburit<br />
en minskning fram till år 2007 då kostnaderna markant ökat. Vi kan se samma utveckling<br />
i övriga <strong>kommun</strong>er men ökning har där kommit tidigare. År 2007 var kostnaden<br />
för <strong>missbruksvården</strong> i <strong>kommun</strong>en drygt 10 procent högre än genomsnittskostnaden i de tio<br />
liknande <strong>kommun</strong>erna.<br />
Kommunens kostnader för institutionsvård för vuxna missbrukare år 2007 är väsentligt<br />
lägre än genomsnittskostnaden för genomsnitts<strong>kommun</strong>en i jämförelsen (216 mot 246<br />
kr/invånare). Kostnaderna är lägst i gruppen. Kostnaden för öppenvård riktad till vuxna<br />
missbrukare är högre än genomsnittskostnaden (327 mot 233 kr/invånare) vilket kan tolkas<br />
som att satsningen på öppenvård genererar lägre kostnader för institutionsvård.<br />
14
Jämförelsen visar ökande kostnader för institutionsvården mellan åren 2004-2006 på i genomsnitt<br />
drygt 13 procent för att därefter öka med 45 procent till år 2007. Trots detta ligger<br />
<strong>kommun</strong>ens kostnad lägst i gruppen.<br />
Kostnadsutvecklingen för öppenvården visar en minskning om drygt 9 procent per år mellan<br />
2004-2006 för att därefter öka med 7 procent. Detta <strong>av</strong>viker inte markant från genomsnittsökningen<br />
i jämförelsen.<br />
En jämförelse har även gjort med kostnader för <strong>missbruksvården</strong> i <strong>kommun</strong>erna Halmstad,<br />
Karskrona, Kristianstad och Växjö. Dessa samt kommentarer återfinns i bilaga II.<br />
8.1 Bedömning<br />
<strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong> beskrivs som belastad vad gäller behov <strong>av</strong> missbruksvård. Mot denna<br />
bakgrund bedöms den något högre kostnaden i jämförelser med <strong>kommun</strong>erna i jämförelsen<br />
vara relevant.<br />
Den i jämförelsen lägre kostnaderna för institutionsvård och den högre kostnaden för öppenvård<br />
speglar styrningen mot hemmaplanslösningar. Detta samt det faktum att kostnaderna<br />
för institutionsvård för 2008 sjunkit tolkas som att öppenvården väl tillgodoser de<br />
behov <strong>av</strong> missbruksvård som förvaltningen möter.<br />
9 Revisionell bedömning och svar på revisionsfrågorna<br />
<strong>9.</strong>1 Revisionell bedömning<br />
<strong>Granskning</strong>en visar att <strong>missbruksvården</strong> i <strong>kommun</strong>en i stort är ändamålsenlig och att den<br />
eftersträvar den kvalitet som lagstiftning och nämndens mål anger. Vi ser vissa förbättringsmöjligheter<br />
vad gäller målstyrning och uppföljning för att mäta enheternas effektivitet.<br />
Nedan redovisar vi sammanfattning på våra svar.<br />
<strong>9.</strong>2 Svar på revisionsfrågorna<br />
Nämndens mål och uppdrag<br />
Nämnden bedöms styra <strong>missbruksvården</strong> med övergripande mål. Dessa samt verksamhetens<br />
egen utvärdering och erfarenheter tillsammans med nya rön inom missbruksforskningen<br />
formar verksamhetens mål och innehåll. Verksamhetens mål bör brytas ner till<br />
mätbara mål samt kompletteras med en strategi för hur målen ska nås, för att ytterligare<br />
effektiviseras.<br />
15
Verksamhet och arbetsmetoder i missbruksarbetet<br />
De olika former <strong>av</strong> stöd som <strong>kommun</strong>en erbjuder för att motverka och behandla missbruk<br />
speglar de mål verksamheten eftersträvar och bedöms som ändamålsenliga. De arbetsmetoder<br />
som används bygger i stort på metoder visat sig verkningsfulla och anpassas efter de<br />
behov <strong>av</strong> missbruksvård som finns i <strong>kommun</strong>en. <strong>Granskning</strong>en visar också att verksamheten<br />
har en flexibilitet att anpassas efter förändringar.<br />
Samverkan med landstinget<br />
Samverkan mellan <strong>kommun</strong>ens missbruksvård och <strong>Kalmar</strong> läns landsting står i en förändring<br />
i och med start <strong>av</strong> det gemensamma Beroendecentrumet. Detta bedöms kunna förbättra<br />
brister i samverkan som granskningen visat genom att en samverkansstruktur, samsyn<br />
liksom en helhetssyn på klienten kan uppnås.<br />
I granskningen framkommer att <strong>kommun</strong>en ibland övertar landstingets ansvar för <strong>av</strong>giftning,<br />
vilket vi ställer oss kritiska mot.<br />
<strong>Granskning</strong> <strong>av</strong> riktlinjer, rutiner<br />
Vi bedömer att det finns rutiner som ger stöd för väsentliga delar <strong>av</strong> verksamheten. Även<br />
de nationella riktlinjerna tillämpas.<br />
Metoder för uppföljning och utvärdering<br />
<strong>Granskning</strong>en visar att det finns metoder för uppföljning på olika nivåer och för de olika<br />
verksamheterna. Uppföljning görs såväl vad gäller övergripande måluppfyllelse, budget,<br />
hur de olika verksamheterna lyckas som i de enskilda ärendena.<br />
Utfall i enskilda ärenden bör samlas systematiskt för att tillvarata en generell bild <strong>av</strong> enheternas<br />
effektivitet.<br />
Jämförelser med liknande <strong>kommun</strong>er<br />
Vid kostnadsjämförelser med liknande <strong>kommun</strong>er framkommer en högre kostnadsnivå i<br />
<strong>Kalmar</strong>. Detta bedöms som relevant med tanke på en belastad missbrukssituation i <strong>kommun</strong>en.<br />
Genusperspektivet<br />
<strong>Granskning</strong>en visar att ett genusperspektiv finns i planering och uppföljning <strong>av</strong> verksamheten.<br />
Reflexioner och kunskap om mäns respektive kvinnors missbruk har medfört anpassning<br />
<strong>av</strong> verksamheten vilket bland annat lett till att det finns en öppenvårdverksamhet som specifikt<br />
riktas till kvinnor.<br />
16
Bilaga I<br />
Kostnader i kronor/invånare för <strong>missbruksvården</strong> vuxna i<br />
<strong>kommun</strong>erna <strong>Kalmar</strong>, Falun, Karlskrona, Östersund samt<br />
genomsnittskostnaden för tio <strong>kommun</strong>er med liknande IFO-struktur<br />
som <strong>Kalmar</strong> under året 2003 – 2007.<br />
Missbrukvård vuxna totalt<br />
Kostnader för vård och stöd som socialtjänsten ger till vuxna missbrukare i form <strong>av</strong> institutionsvård,<br />
familjehemsvård eller olika öppenvårdsinsatser.<br />
2003 2004 2005 2006 2007<br />
Missbrukarvård vuxna, kr/inv <strong>Kalmar</strong> 496 481 480 456 543<br />
Likn. <strong>Kalmar</strong> 408 401 390 447 493<br />
Falun 416 481 468 522 614<br />
Karlskrona 486 458 374 386 405<br />
Östersund 550 587 534 543 689<br />
Missbruksvård för vuxna, totalt - kr/inv<br />
kr/inv<br />
800<br />
700<br />
600<br />
500<br />
400<br />
300<br />
200<br />
100<br />
<strong>Kalmar</strong><br />
Likn. <strong>Kalmar</strong><br />
Falun<br />
Karlskrona<br />
Östersund<br />
2003 2004 2005 2006 2007<br />
år<br />
1
Institutionsvård vuxna missbrukare<br />
Vård, behandling, arbete, arbetsträning etc. enligt LVM eller SoL i kombination med<br />
dygnet-runtvistelse i utredningshem, motivationshem, behandlingshem och arbetskollektiv<br />
ingår här.<br />
Till dessa vårdformer räknas också andra typer <strong>av</strong> hem som till exempel familjehem,<br />
inackorderingshem, härbärgen och liknande med HVB-tillstånd där vård och boende<br />
bedrivs dygnet runt.<br />
2003 2004 2005 2006 2007<br />
Inst vård vuxna missbr <strong>Kalmar</strong> 181 116 134 149 216<br />
Likn.<br />
<strong>Kalmar</strong> 230 211 186 220 246<br />
Falun 216 254 176 174 270<br />
Karlskrona 296 279 204 221 230<br />
Östersund 426 439 325 334 466<br />
institutionsvård vuxna missbrukare, kr/inv<br />
kr/inv<br />
500<br />
400<br />
300<br />
200<br />
100<br />
<strong>Kalmar</strong><br />
Likn. <strong>Kalmar</strong>, Ind. o<br />
fam.omsorg<br />
Falun<br />
Karlskrona<br />
2003 2004 2005 2006 2007<br />
Östersund<br />
år<br />
2
Övriga öppna insatser vuxna missbrukare<br />
Bistånd som <strong>av</strong>ser boende och annan öppen vård för vuxna missbrukare.<br />
Gäller såväl individuellt behovsprövad öppen vård som sådana öppna insatser som ej är<br />
individuellt behovsprövade.<br />
2003 2004 2005 2006 2007<br />
Övr öppna ins vuxna missbr <strong>Kalmar</strong> 315 365 345 306 327<br />
Likn.<br />
<strong>Kalmar</strong> 168 180 190 213 233<br />
Falun 206 227 291 347 343<br />
Karlskrona 190 179 170 165 174<br />
Östersund 96 92 156 170 189<br />
Öppna insatser, vuxna missbruk, kr/inv<br />
kr/inv<br />
400<br />
350<br />
300<br />
250<br />
200<br />
150<br />
100<br />
50<br />
<strong>Kalmar</strong><br />
Likn. <strong>Kalmar</strong>, Ind. o<br />
fam.omsorg<br />
Falun<br />
Karlskrona<br />
2003 2004 2005 2006 2007<br />
år<br />
Östersund<br />
3
Bilaga II.<br />
Kostnader i kronor/invånare för <strong>missbruksvården</strong> för vuxna totalt i<br />
<strong>kommun</strong>erna <strong>Kalmar</strong>, Halmstad, Karlskrona, Kristianstad och Växjö<br />
under åren 2003 – 2007.<br />
2003 2004 2005 2006 2007<br />
Missbr vård för vuxna, kr/inv <strong>Kalmar</strong> 496 481 480 456 543<br />
Halmstad 519 426 327 432 385<br />
Karlskrona 486 458 374 386 405<br />
Kristianstad 285 319 315 383 390<br />
Växjö 434 396 365 417 436<br />
Missbruksvård för vuxna (tot) kr/inv<br />
600<br />
kr<br />
500<br />
400<br />
300<br />
200<br />
100<br />
<strong>Kalmar</strong><br />
Halmstad<br />
Karlskrona<br />
Kristianstad<br />
Växjö<br />
2003 2004 2005 2006 2007<br />
år<br />
Diagrammet visar att kostnaderna för <strong>kommun</strong>erna i regel sänktes fram till år 2005 för att<br />
därefter stiga markant. Kostnaderna i <strong>Kalmar</strong> fortsatta dock att minska fram till 2006 då<br />
vändningen skedde och kostnaderna steg markant. Kostnadsökningen mellan åren<br />
2005-2007 varierar mellan 8 -24 %. <strong>Kalmar</strong>s ökning är 13 %.