Del fyra Mer Stadsliv Pdf 10,74 MB - Kalmar kommun
Del fyra Mer Stadsliv Pdf 10,74 MB - Kalmar kommun
Del fyra Mer Stadsliv Pdf 10,74 MB - Kalmar kommun
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
5. MER STADSLIV<br />
så här utvecklar vi staden<br />
»OM VI UNDER 1900-TALET<br />
BEHÖVDE ARBETSKRAFT, MED<br />
BETONING PÅ KRAFT,<br />
SÅ BEHÖVER VI PÅ 2000-TALET<br />
KREATIVA MÄNNISKOR«<br />
Pat Kane, skotsk samhällsdebattör<br />
96<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN
foto: Jonas Lindström<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
97
MER STADSLIV<br />
SÅ HÄR UTVECKLAR VI STADEN<br />
<strong>Kalmar</strong> ska vara en attraktiv och omtalad universitetsstad och regioncentra med<br />
egen karaktär för personer som bor och verkar här men även ett besöksmål av<br />
betydelse. En stor del av stadens attraktion ligger i hur stadsmiljön samspelar<br />
med <strong>Kalmar</strong>sund och hur stadens historiska kärna är en självklar del av stadskärnan.<br />
Innerstadens vackra karaktär ska lyftas fram och göras ännu mer tilltalande.<br />
En samlad strategimodell beskriver stadens utveckling, det vill säga hur exploateringstrycket<br />
i huvudsak tas till vara. Enskilda projekt sätts i sitt sammanhang<br />
genom de olika utvecklingstråken. Respektive utvecklingsstråk sätter övergripande<br />
ramar för vilka lösningar som finns för varje aktuellt projekt. Stadens<br />
utveckling ger utrymme för en kraftfull tillväxt av staden av såväl bostäder som<br />
arbetsplatser. Den ger dynamik till stadens utveckling och ger möjligheter att<br />
snabbt möta investeringsintressen. Målet är också att varje exploatering ska<br />
bidra till att öka stadsmiljöns attraktionskraft.<br />
Befästningsstaden – samma roll, två stadslägen.<br />
Uppmärksammat besöksmål av nationellt och<br />
internantionellt intresse.<br />
I går<br />
<strong>Kalmar</strong> tätort med omgivande landsbygdsorter<br />
I morgon<br />
<strong>Kalmar</strong> stads fem stadsdelar med större och utvidgad stadskärna<br />
<br />
<br />
B: 5680<br />
A: 650<br />
LINDSDAL<br />
<br />
E22<br />
<br />
NORRA STADEN<br />
<br />
B: 3750<br />
A: <strong>10</strong>50<br />
rv25<br />
A: 2600<br />
(Hansa City,<br />
Flygstaden och<br />
Hagbygärde) <br />
<br />
<br />
<br />
<br />
B: 36 500<br />
A: 21 850<br />
VÄSTRA STADEN<br />
<br />
B: 2790<br />
A: 270<br />
stadskärna<br />
B:<br />
A:<br />
Tätort<br />
Landsbygdsort<br />
Handel/verksamhet<br />
Centrum<br />
Boende<br />
Arbetstillfällen<br />
SÖDRA STADEN<br />
INNERSTADEN<br />
98<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
<strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong>
Ett urval av pågående byggnadsprojekt<br />
Ett stort antal byggprojekt är aktuella i olika delar av staden. De<br />
befinner sig allt från idéstadiet till bygglovsskedet. Det visar att<br />
intresset att vilja investera i staden är mycket stort. Med ett stort<br />
exploateringstryck är det extra viktigt att hitta en strategi för hur<br />
staden ska utvecklas på önskvärt sätt och att respektive exploatering<br />
stödjer stadsutvecklingen. Bara att som i illustrationen föra<br />
samman projekt med varandra ger en tydlig bild av vilken potential,<br />
kraft som finns i dagens exploateringstryck och att det rätt utnyttjat<br />
räcker för att önskvärt stadsliv uppnås.<br />
Samlad strategimodell<br />
Ur ett hållbarhetsperspektiv och med föreslagen grundstruktur för staden<br />
utkristalliseras tre starka stadsutvecklingsstråk: från A till Ö, city till city och<br />
Diagonalen. Stråken City till city (Erik Dahlbergs väg) och västra delen av A till<br />
Ö (Tyska vägen) är ett regionalt handelsstråk. Det ska stärkas och utvecklas.<br />
Dessutom ska delen av Diagonalen från Norra Vägen till Erik Dahlbergs väg<br />
stimuleras till att också bli ett handelsstråk. På så sätt knyts de ihop. De<br />
beskrivs separat på följande sidor.<br />
När det gäller Västra staden handlar det om att Smedby kan utvecklas<br />
med en station och knytas samman med flygplatsen via ett verksamhetsområde.<br />
Det innebär att Västra staden kan få ökat antal bostäder men<br />
framför allt att dess betydelse för staden är att den kan utveckla näringslivet<br />
genom att ge utrymme för väldigt många olika slags verksamheter.<br />
Södra staden kommer att utvecklas i samband med att E22:an får ny<br />
sträckning. Ett politiskt beslut är att antalet boende ska fördubblas inom<br />
området. Det betyder att utvecklingen av Södra staden kommer att ha<br />
stor betydelse för stadens utveckling.<br />
Ett huvudgrepp är att ju mer staden växer desto mer ska markerade naturområden<br />
och Kläckeberga kulturlandskap vävas in i stadsmiljön så att<br />
deras betydelse för invånarnas livskvalitet ökar. Det betyder självklart att<br />
dessa områden inte är aktuella för exploatering. För Kläckebergaområdet<br />
är inriktningen att säkerställa och utveckla nuvarande verksamhet för att<br />
på så sätt ta tillvara kulturlandskapets värden.<br />
LINDSDAL<br />
NORRA STADEN<br />
ö<br />
a<br />
VÄSTRA STADEN<br />
Skärgårds<br />
parken<br />
c<br />
Skälby<br />
c<br />
INNERSTADEN<br />
en ögonblicksbild av<br />
exploateringstrycket 2013<br />
SÖDRA STADEN<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
<strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong> 99
STADEN i dag<br />
invånare ................................48 709<br />
bilar/<strong>10</strong>00 invånare ...............367<br />
I Norra staden och Innerstaden finns<br />
framförallt mindre bostäder medan<br />
större bostäder dominerar i Lindsdal,<br />
Västra staden och Södra staden. Detta<br />
påverkar vilka som bor i de olika delarna.<br />
Många unga vuxna<br />
bor exempelvis i Innerstaden<br />
medan många<br />
barn bor i Lindsdal,<br />
Västra staden och<br />
Södra staden.<br />
I stadens fem delar bor idag (år 20<strong>10</strong>) 48 700 personer,<br />
vilket betyder att 78 procent av befolkningen i <strong>kommun</strong>en<br />
bor i staden. Drygt 20 800 bor i Innerstaden,<br />
15 700 i Norra staden, 5 680 i Lindsdal, 3 750 i Västra<br />
staden (Smedby) och 2 790 i Södra Staden.<br />
De senaste fem åren har folkmängden ökat med över 1 <strong>10</strong>0<br />
personer eller 2,4 procent. Södra staden är den del av staden<br />
som ökat mest procentuellt de senaste fem åren (+5,1 procent)<br />
medan Innerstaden och Norra staden ökat mest i absoluta tal.<br />
Västra staden har under samma period haft en negativ befolkningsutveckling.<br />
FLER UNGA VUXNA OCH ÄLDRE<br />
Knappt 70 procent av de 25 640 bostäderna finns i flerbostadshus.<br />
De dominerar Innerstaden och Norra staden<br />
medan det finns flest småhus i Lindsdal, Västra staden samt<br />
Södra staden. Detta påverkar befolkningssammansättningen<br />
i de olika delarna.<br />
Staden har en lägre andel förskolebarn och yngre skolbarn än<br />
övriga delar av <strong>kommun</strong>en. Däremot är andelen unga vuxna<br />
samt personer 80 år och äldre högre i staden. Skillnaderna<br />
mellan de olika delarna är stora. Södra staden, Lindsdal samt<br />
Västra staden har en högre andel barn och lägre andel unga<br />
vuxna och personer 80 år och äldre än Innerstaden och Norra<br />
staden. Innerstaden utmärker sig genom en låg andel barn och<br />
en hög andel unga vuxna. Även inom de olika delarna kan det<br />
finnas stora skillnader.<br />
HUVUDDELEN AV REGIONENS<br />
ARBETSTILLFÄLLEN FINNS I STADEN<br />
Huvuddelen av arbetstillfällena i <strong>kommun</strong>en finns i staden<br />
och främst i Innerstaden och Norra staden. 26 450, eller 84<br />
procent, av <strong>kommun</strong>ens 31 370 arbetstillfällen finns i staden.<br />
Något fler kvinnor än män arbetar här.<br />
BEFOLKNINGENS ÅLDER<br />
8% 6% 4% 2% 0 0 2% 4% 6% 8%<br />
män<br />
86%<br />
med svensk bakgrund<br />
<strong>10</strong>0-<br />
90-99<br />
80-89<br />
70-79<br />
60-69<br />
50-59<br />
40-49<br />
30-39<br />
20-29<br />
<strong>10</strong>-19<br />
0-9<br />
kvinnor<br />
ANDEL FÖRVÄRVSARBETANDE<br />
ARBETSTILLFÄLLEN<br />
18% 15% 12%<br />
Vård Handel Utbildning<br />
BOSTÄDER<br />
<strong>10</strong>0<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
<strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong><br />
KALMAR STAD<br />
KALMAR KOMMUN
MER STADSLIV övergripande strategier<br />
Staden förändras och utvecklas ständigt samt präglas av de<br />
människor som bor och verkar här. Dess struktur och innehåll har i<br />
alla tider anpassats till den aktuella tidens värderingar och sätt att leva.<br />
Staden är alltså dynamisk och blir aldrig färdigbyggd. Exploatering ska<br />
alltid ses som en möjlighet att få den förändring och kvalitetshöjning<br />
man strävar efter. Idag är det livskvalitet som prioriteras högt och det<br />
ställer krav på att utveckla ett mångsidigt och innehållsrikt stadsliv.<br />
De flesta <strong>kommun</strong>invånarna bor i staden. Här finns också de flesta arbetstillfällena och<br />
studieplatserna. Även kultur- och fritidslivet är stort här. Det innebär att staden är viktig för<br />
hela <strong>kommun</strong>en och regionen, inte bara för dem som bor här. Det måste finnas bostäder<br />
både för dem som flyttar till <strong>kommun</strong>en och ofta flyttar till staden men också <strong>kommun</strong>invånare<br />
som behöver en annan bostad. Vi behöver både fler flerbostadshus och småhus.<br />
<strong>Kalmar</strong> stad ska erbjuda en attraktiv, upplevelserik och stimulerande stadsmiljö där människor<br />
trivs och vill bo, arbeta och studera. En attraktiv stad har en tydlig kulturell identitet och ett<br />
levande stadsliv. För att vara attraktiv ska staden bidra till att stimulera våra sinnen och bjuda in<br />
till rörelse och vila. Det kan uttryckas som att staden har ett högt urbant och socialt värde. Möten<br />
mellan människor kan se ut på många olika sett, vara organiserade eller spontana, stora eller<br />
små. Biografen, idrottshallen, den lokala affären, badplatsen, fritidsgården eller busshållplatsen<br />
är exempel på platser där människor möts. Vi behöver se och träffa andra människor än sådana<br />
som är mest lika oss själva, för att få nya intryck och idéer.<br />
VISIONEN STADSLIV ÖVER TIDEN<br />
MED MÄNNISKAN I CENTRUM<br />
Ett högt urbant värde kännetecknas<br />
av exempelvis en hög<br />
fysisk täthet med sammankopplade<br />
och välutformade<br />
mötesplatser. Ett högt socialt<br />
värde kännetecknas av en<br />
mångfald av människor, relationer<br />
mellan människor, deras<br />
nätverk och nyskapande.<br />
Illustration av White arkitekter<br />
(ur Fördjupad översiktsplan för<br />
Kvarnholmen med omgivande<br />
vattenrum).<br />
Staden varierat över tiden<br />
24 timmarsstaden<br />
Årstidsstaden<br />
Morgon- & kvällsstaden<br />
<strong>Stadsliv</strong>et behöver öka, både kvalitativt och kvantitativt, för att göra <strong>Kalmar</strong> mer konkurrenskraftigt<br />
mot andra platser och regioner. <strong>Kalmar</strong> ska ta en aktiv roll för att utvecklas från residensstad<br />
till regioncentra. Staden används på olika sätt beroende på vem som är i fokus. Staden<br />
har olika roll för den internationella besökaren, den regionala studie- eller arbetspendlaren eller<br />
regioninvånaren som besöker staden för att handla, uppleva eller delta i idrott- eller kulturlivet<br />
eller invånaren som lever sitt dagliga liv här.<br />
ÄR STADSRUMMEN FÖR STATISKA OCH FÖRUTSÄGBARA<br />
ISTÄLLET FÖR SPÄNNANDE OCH TILLÅTANDE? STADSRUMMEN<br />
MÅSTE VARA MÅNGTYDIGA OCH FÖRÄNDERLIGA!<br />
De internationella, regionala och lokala perspektiven ska tillgodoses och vi måste uppnå ett<br />
dynamiskt samspel mellan dem. Framtidens stad ska ha ett stadsliv över tiden, hela dygnet och<br />
alla årstider. Ett dynamiskt samspel mellan de internationella, regionala och lokala perspektiven<br />
är nödvändigt för att uppnå ett ökat stadsliv.<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
<strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong> <strong>10</strong>1
MER STADSLIV övergripande strategier<br />
Exempel på fördjupade planarbeten i de fem delarna:<br />
Fördjupad översiktsplan för Norrliden strand.<br />
Fördjupad översiktsplan för Kvarnholmen och<br />
dess omgivande vattenrum.<br />
Planprogram för Skärgårdsstaden.<br />
Fördjupad översiktsplan för Södra staden pågår.<br />
FEM DELAR ÄR MER ÄN ETT CENTRUM<br />
Staden växer ut mot det som vi tidigare betraktat som orter. En mångbottnad och icke<br />
centrerad stad kan bättre möta olika önskemål och förändringar. Den blir då mer attraktiv för<br />
fler och kan tillgodose ett utbud av möjligheter för näringslivet. För att kunna möta framtiden är<br />
staden uppbyggd av fem delar med olika inriktningar och attraktiviteter men som samverkar till<br />
en helhet. Varje huvuddel ska innehålla en eller flera kvaliteteter som kan attrahera övriga stadsdelar.<br />
Strukturen blir på det viset robust. I översiktsplanen består staden av Lindsdal, Norra staden,<br />
Innerstaden, Västra staden och Södra staden.<br />
Det finns stadsdelscentrum i alla delar, vilket gör att boende kan gå eller cykla till och från sin närbutik.<br />
Men centrumen kan behöva kompletteras med viss samhällsservice, för att erbjuda ett ännu<br />
bättre liv för människorna som lever där. Tre av stadsdelarna har direkt kontakt med <strong>Kalmar</strong>sund.<br />
Lindsdal och Västra staden behöver kopplas tydligare mot sundet. Det ska vara möjligt att bo och<br />
leva ett modernt liv utan att ha tillgång till bil. De fem delarna behöver därför kopplas ihop med<br />
gång- och cykelvägnät samt ännu effektivare kollektivtrafik.<br />
<strong>10</strong>2<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
<strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong>
VÄXA INOM GIVNA RAMAR<br />
Stadens expansion begränsas av flygplatsen, sundet samt jordbruks-<br />
och kulturlandskapet. <strong>Kalmar</strong> stads utveckling har<br />
sedan 1930-talet präglats av att staden brett ut sig över stora<br />
ytor och blivit glesare. Samtidigt har en tydligare funktionell<br />
uppdelning skett och det finns särskilda områden för bostäder,<br />
verksamheter och handel. Därmed har avstånden mellan olika<br />
funktioner blivit längre. Bilberoendet har ökat och miljön har<br />
blivit lidande med ökade utsläpp, barriäreffekter och exploatering<br />
av natur- och jordbruksmark. Det har också lett till minskad<br />
fysisk aktivitet med sämre folkhälsa som följd. Genom<br />
högre täthet kan ett mer hållbart och blandat <strong>Kalmar</strong> utvecklas<br />
som är anpassad efter gång-, cykel- och kollektivtrafik.<br />
Principen är att växa inom de fysiskt givna ramarna för att nå<br />
en hållbar utveckling av <strong>Kalmar</strong> stad. Vi skapar då en tätare<br />
och mer koncentrerad stad med ännu högre livskvalitét och<br />
där mark som redan varit bebyggd kan användas på ett mer<br />
effektivt sätt. En tätare och vidgad stadskärna kan på lång<br />
sikt omfatta hela innerstadsområdet. Det ökar stadens attraktionskraft<br />
för både människor, företag och institutioner.<br />
Särskilt för unga kan karaktären av levande stad vara attraherande.<br />
Blandning av boende och verksamheter motverkar<br />
att stadsmiljön ligger öde under delar av dygnet. På sikt blir<br />
flygplatsen stadsintegrerad och det ska utredas om läget är<br />
möjligt för ett framtida resecentrum.<br />
Ett mått på stadsutglesningen är hur boendetätheten<br />
utvecklats. I svenska städer med mer än<br />
20 000 invånare minskade boendetätheten från<br />
30 invånare per hektar 1960 till 22 invånare per<br />
hektar 1990. Även i <strong>Kalmar</strong> har vi denna utveckling.<br />
TRE SYNSÄTT ATT FÖRHÅLLA SIG TILL<br />
I ETT BEFINTLIGT OMRÅDE:<br />
Mycket är redan byggt i staden, därför finns tre principer för<br />
byggande: förädling i känsliga områden, utveckling i områden<br />
som ”tål” mer och förändring sker där markanvändningen helt<br />
förändras.<br />
1. Förädling: exempel historiska kärnan, konstmuseet<br />
2. Utveckling: exempel Oxhagen<br />
3. Förändring: exempel Gamla industriområdet<br />
foto: <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong><br />
och Jan Magnusson<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
<strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong> <strong>10</strong>3
MER STADSLIV övergripande strategier<br />
STADSUTVECKLINGSSTRÅK<br />
Hur staden ska kunna utvecklas och växa inom föreslagna ramar förutsätter en strategi och<br />
metoden värdebaserad stadsutveckling. Detta finns beskrivet på sidan 144-145. Strategimodellen<br />
visar tre stadsutvecklingsstråk vilka beskrivs i detta avsnitt. Idén med utvecklingsstråk är att enskilda<br />
projekt kan sättas in i ett större sammanhang, i en stadsutvecklingsprocess som blir dynamisk. Här<br />
finns en utvecklingspotential som täcker bland annat stadens bostadsbehov för mycket lång tid framåt.<br />
Förslag till byggnation på övriga ställen inom stadens givna ramar är naturligtvis alltid intressant om<br />
det stärker stadens attraktion och inte berör jordbruksmark eller utpekade natur- och kulturområden.<br />
I strategimodellen finns också utvecklingspilar för såväl Södra som Västra staden som visar på<br />
möjlighet till långsiktig utveckling. symblerna på kartorna (exemplelvis rekreation) visar principer<br />
och ska inte ses som exakta gränser.<br />
A TILL Ö – en modern stadsmiljö växer fram<br />
Ett antal större bostadsprojekt planeras längs stråket A till Ö. Exempel på projekt är<br />
Bergagården, södra och östra Vimpeltorpet, Berga centrum med omgivningar och<br />
Norrliden strand med mera. Även Berga verksamhetsområde är under utveckling.<br />
Dess betydelse för staden bedöms öka. Längs Tyska vägen och inte minst E22:an<br />
finns mycket attraktiva skyltlägen för verksamheter. Med de här förutsättningarna<br />
finns chansen att utveckla denna del av staden till en modern attraktiv stadsmiljö<br />
med egen karaktär. Tyska vägen, Norra vägen och Norrlidsvägen utvecklas mot att<br />
bli övergripande stadsgator.<br />
Korsningen mellan Norra vägen och Tyska vägen utvecklas till en knytplats för alla<br />
trafikslag, inte minst kollektivtrafiken. Platsen kommer att korsas av stadsbusslinjer<br />
där byten mellan dessa behöver prioriteras för att uppfylla mål om fler resor med<br />
kollektivtrafik i staden och till stadskärnan.<br />
foto: Jan Magnusson<br />
foto: Malin Gustavsson<br />
I och med den nya arenan har attraktiviteten i denna del av staden<br />
höjts kraftigt. Östra Vimpeltorpet lade grunden till det stora intresset<br />
för att bygga bostäder här. Nu finns möjligheten att kraftigt stärka<br />
såväl Berga centrum som Norrliden centrum. Norra staden har en<br />
stor betydelse för stadens bostadsförsörjning. I redan pågående bostadprojekt<br />
planeras för över 2 000 bostäder men området går att utveckla<br />
med ytterligare bostäder. Även utbudet av verksamheter går<br />
att utveckla betydligt i västra delen av stråket. Tänkt stadsutveckling<br />
kräver att även stadsmiljön utvecklas vad gäller infra- och grönstruktur.<br />
Tyska vägen, Norra vägen och Norrlidsvägen utvecklas så att de<br />
blir karaktärskapande för Norra stadens stadsmiljö.<br />
Norra vägen och Tyska<br />
vägen (visonsbild från<br />
<strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong> gjord<br />
av Sweco, Program inför<br />
detaljplan Tyska vägen)<br />
Södra Vimpeltorpet<br />
(visionsbild från <strong>Kalmar</strong><br />
<strong>kommun</strong> gjord av Atrio,<br />
arbetsmaterial)<br />
Norrliden strand<br />
(visionsbild från<br />
Nyréns arkitekter)<br />
<strong>10</strong>4<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
<strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong>
DET HÄR MENAR VI MED TECKENFÖRKLARINGEN TILL STADSDELARNAS I MORGON-KARTOR<br />
I modern trafikplanering utgår man ifrån<br />
att alla trafikslag har samma status. I<br />
stadsmiljö som är blandad betyder det att<br />
renodlade bilgator ska omvandlas så att<br />
trafikslagen blir mer balanserade i förhållande<br />
till varandra.<br />
Omgestaltad stadsgata menas<br />
att gatan utformas så att bilarnas<br />
hastighet måste anpassas till den miljö<br />
som omgivningen signalerar. Då ökar även<br />
tryggheten och trivseln för de som är i området.<br />
Det ger utrymme för fler verksamheter<br />
och ökat serviceutbud.<br />
Stadsdelscentrum är motor för att utveckla<br />
en blandad stadsmiljö i respektive stadsdel.<br />
Exploateringsgraden kan vara högre här.<br />
Bebyggelseutveckling. Avsikten är<br />
att nya bostäder och verksamheter<br />
helst byggs i stadsdelscentrum eller<br />
enligt de områden som visar bebyggelseeller<br />
verksamhetsutveckling på kartorna.<br />
Ny bebyggelse utanför stadsdelscentrum<br />
och utpekade områden kan bli aktuella<br />
men ska då helst hänga ihop med befintlig<br />
bebyggelse.<br />
CITY TILL CITY – ett regionalt stråk<br />
Utveckling av axeln City till city, det vill säga mellan Hansa<br />
city/<strong>Kalmar</strong> Öland Airport och Kvarnholmen är av regional<br />
betydelse vad gäller verksamheter, handel, service, utbildning<br />
och <strong>kommun</strong>ikationer. Här finns stor potential att utveckla<br />
ett attraktivt verksamhetsområde med sitt utmärkta annonserings-<br />
och <strong>kommun</strong>ikationsläge. För att få en mer mångfacetterad<br />
stad, behöver även andra aktiviteter fortsätta att<br />
utvecklas, exempelvis kultur och idrott. Här är det också<br />
möjligt att bygga bostäder med korta avstånd till arbets- och<br />
studieplatser, service och rekreationsområden.<br />
Stadskärnan<br />
Utveckling av en modern attraktiv stadskärna är en förutsättning för att kunna<br />
utveckla staden till en universitetsstad och besöks- och turiststad med internationell<br />
dragningskraft. Det finns potential att fler kan bo och besöka detta<br />
område i framtiden. Detta förutsätter att de offentliga rummen och grönstrukturen<br />
stärks. Vattnet ska vara ett aktivt inslag i stadsmiljön – Malmfjärdens<br />
vattenpark. Kulturmiljön, särskilt befästningsstaden – staden som idé – är<br />
stark karaktärskapande och drivkraft för stadskärnan. Den kan vara en arena<br />
för stora evenemang.<br />
Utvecklingstråket city till city, mellan<br />
Hansa city och Kvarnholmen har mycket<br />
stor betydelse:<br />
för stadens bostadsförsörjning över<br />
en mycket lång tid<br />
för att staden kan bli ett starkare<br />
regioncentra<br />
En sammanhängande attraktiv stadsmiljö från Hansa city till Kvarnholmen<br />
är en förutsättning för att staden ska bli ett starkt modernt<br />
regioncentra. Giraffenområdet, som ligger i mitten, utvecklas till ett<br />
stadsdelscentrum och bidrar till att en innerstadsmiljö utvecklas<br />
runt detsamma.<br />
Den potential som finns här för såväl verksamheter, bostäder som<br />
service är stor. Bara området K2 (gamla industriområdet) omfattar<br />
cirka <strong>10</strong>00 000 m 2 . Infrastrukturen behöver utvecklas inom området.<br />
En förbindelse som knyter ihop staden norr och söder om järnvägen<br />
är nödvändig samt att en grönstruktur behöver utvecklas. Erik Dahlbergs<br />
väg omvandlas till en stadsgata.<br />
Ett annat mindre stadsutvecklingsområde i Innerstaden är det som<br />
börjar vid Folkets Park/Södra vägen och sträcker sig till <strong>Kalmar</strong>sund<br />
och omfattar även Skärgårdstaden. En översiktlig bedömning är att<br />
cirka 1 000 bostäder kan rymmas här.<br />
Hela Innerstaden är lämplig för förtätning, alltså även utanför de angivna<br />
utredningsområdena för bostäder och verksamheter. Dessa markerade<br />
områden visar de samlade, större förtätningsområdena.<br />
c<br />
Kvarteret Flodhästen,<br />
före detta Rifa<br />
(visionsbild från<br />
Peab/Atrio Arkitekter)<br />
Polishuset<br />
(illustration Tyréns)<br />
c<br />
INNERSTADEN<br />
Kvarteret Vipan på Erik<br />
Dahlbergsväg (visionsbild från<br />
Riksbyggen/SWECO)<br />
Utredningsområde,<br />
bostäder och verksamheter<br />
Utredningsområde för<br />
stationsområde<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
<strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong> <strong>10</strong>5
MER STADSLIV övergripande strategier<br />
DIAGONALEN – stadens vardagsrum<br />
Från Lindsdals centrum till järnvägsstationen är det cirka<br />
15 kilometer. Inom en zon på 500 meter på båda sidor om<br />
Norra vägen och <strong>Kalmar</strong>vägen bor idag över 15 000 människor.<br />
Det är en fjärdedel av <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong>s befolkning<br />
eller ungefär var tionde invånare i regionen kring <strong>Kalmar</strong>sund.<br />
Norra vägen uppfattas idag som en barriär och störd<br />
miljö men skulle kunna omvandlas till en pulsåder i attraktiv<br />
stadsmiljö. Målet är att skapa ett attraktivt, tilltalande och<br />
inbjudande stadsrum med ett livligt stadsliv.<br />
Potentialen till förtätning bedöms som hög. Längs stråket finns<br />
också många verksamheter med stora kundströmmar och möjlighet<br />
att etablera nya. Fullt utbyggd skulle Diagonalen kunna<br />
få en befolkning på åtminstone 30 000 människor. Då är även<br />
ett område om 500 meter på varje sida om Norrlidsvägen till<br />
Norrlidens centrum inräknat.<br />
En effektiv och strukturbildande kollektivtrafik är ett viktigt<br />
redskap för en lyckad omvandling. Med en så stor befolkningskoncentration<br />
kan en spårvagnslösning vara en funktionell<br />
lösning. Norra vägen är redan idag ett viktigt kollektivtrafikstråk<br />
både för lokal- och regionalbussar. Dagens bussresenärer<br />
tvingas emellertid, särskilt i de södra delarna, till låg hastighet<br />
på grund av trängsel med bilister och ett oprioriterat signalsystem.<br />
Det är viktigt att kollektivtrafiken inte drabbas av<br />
kapacitetsbrister i framtiden. Norra vägen behöver därför<br />
utformas så att förutsättningar behålls för en framtida trafik<br />
med spårvagn eller liknande. All förändring av Norra vägen<br />
bör redan nu ske utifrån konceptet ”Tänk spår, kör buss” samt<br />
prioritera bussar i korsningarna. Ett första steg för att förbättra<br />
kollektivtrafikens möjligheter kan göras redan nu genom<br />
att planera för knytplatser med rationella bytesmöjligheter och<br />
närhet till parkering (väderskyddad för cykel).<br />
Ett stråk sträcker sig diagonalt genom staden från norr till<br />
söder. En omvandling av Norra vägen från barriär till stadsgata<br />
ger möjlighet till höjd livskvalitet för ett mycket stort antal<br />
stadsbor. Det möjliggör också att ett betydande antal nya bostäder<br />
kan byggas.<br />
Diagonalen har stor betydelse för att utveckla vardagsstaden<br />
och kraftigt höja livskvaliten för ett stort antal stadsbor samt<br />
skapa nya attraktiva bostäder, verksamheter samt stärka det<br />
lokala serviceunderlaget.<br />
LINDSDAL<br />
NORRA STADEN<br />
INNERSTADEN<br />
Utredningsområde,<br />
bostäder och verksamheter<br />
Utredningsområde för<br />
stationsläge<br />
Exempel på pågående projekt inom Diagonalen:<br />
<strong>10</strong>6<br />
A. Majavallen (visionsbild från Loggen Fastighetsutveckling<br />
AB/White arkitekter)<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
<strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong><br />
B. Bergagården (visionsbild från<br />
Dorte Mandrup Arkitekter)<br />
C. Norra Kvarnholmen (visionsbild från White<br />
arkitekter)
SÖDRA OCH VÄSTRA STADEN<br />
VÄSTRA STADEN<br />
SÖDRA STADEN<br />
Utredningsområde,<br />
bostäder och verksamheter<br />
Utredningsområde,<br />
bostäder och verksamheter<br />
E22:ans nya sträckning möjliggör en utveckling<br />
av området öster om Rinkabyholm. Det kan utvecklas<br />
till en unik stadsmiljö i ett skärgårdslandskap.<br />
Målet är en dubblerad befolkning vilket<br />
även kommer att stärka underlag för lokal service.<br />
Utveckling av Södra staden har betydelse för<br />
stadens bostadsförsörjning och stärker indirekt<br />
en utveckling av verksamhetsområdena<br />
vid <strong>Kalmar</strong> Öland Airport.<br />
Fler invånare stärker det lokala serviceutbudet.<br />
En tågstation och en starkare knytning till flygplatsen,<br />
kusten och Hansa city kommer att medföra<br />
ett exploateringstryck i Smedby. Flygstaden<br />
kan på sikt utvecklas till ett mycket attraktivt<br />
verksamhetsområde. Kommunikationsmässigt<br />
ligger det i <strong>Kalmar</strong>sundsregionens knutpunkt<br />
med E22, <strong>Kalmar</strong> Öland Airport och järnväg.<br />
Området Flygstaden har regional betydelse.<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
<strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong> <strong>10</strong>7
MER STADSLIV övergripande strategier<br />
BETEENDEPÅVERKAN ÄR ETT<br />
NÖDVÄNDIGT KOMPLEMENT<br />
TILL ALLA FORMER AV FYSISKA<br />
SATSNINGAR & OLIKA STYRMEDEL<br />
År 2030 ska <strong>Kalmar</strong> vara en fossilbränslefri <strong>kommun</strong>, vilket ställer ökade krav på hur vi<br />
utformar och rör oss i staden. Funktionen som regional motor kräver ett bättre och mer<br />
resurseffektivt transportsystem som dessutom tar stor hänsyn till klimatet.<br />
UTMANINGEN ÄR ATT STADEN SKA KUNNA<br />
VÄXA UTAN ATT BILTRAFIKEN ÖKAR<br />
HELA-RESAN-<br />
PERSPEKTIVET<br />
Hela-resan-perspektivet<br />
innebär att det ska vara<br />
enkelt att ta sig från hemmet<br />
till alla sina målpunkter.<br />
Det handlar inte bara om att<br />
ta sig från hemmet till skola<br />
eller arbetsplats, utan även<br />
andra stopp på vägen som<br />
exempelvis förskola, butik<br />
och fritidsaktiviteter.<br />
Utmaningen är att staden ska kunna växa utan att biltrafiken ökar. Inriktningen är ett<br />
trafikslagsövergripande synsätt samt helhetslösningar enligt fyrstegsprincipen. Hela-resanperspektivet<br />
och fyrstegsprincipen gäller även Möre. Särskilt prioriterar vi gång- och cykeltrafikanter<br />
samt resenärer med kollektivtrafiken. En nyckelfaktor till ett mer hållbart transportsystem<br />
är att utveckla möjligheten för cykling.<br />
DET SKA VARA ENKELT ATT GÅ,<br />
CYKLA & ÅKA KOLLEKTIVT<br />
fotgängare<br />
cyklister<br />
kollektivt<br />
resande<br />
bilister<br />
<strong>10</strong>8<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
<strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong>
fotograf: Jan Magnusson<br />
FYRSTEGSPRINCIPEN<br />
De lokala stråken ska ge alla en grundläggande tillgänglighet<br />
med god kvalitet och användbarhet samt bidra till utvecklingskraft<br />
i hela <strong>kommun</strong>en. Jämlikhet, jämställdhet och<br />
barnperspektiv är grundläggande. Det övergripande transportpolitiska<br />
målet är att säkerställa en samhällsekonomiskt<br />
effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare<br />
och näringsliv i hela landet.<br />
Alla stråk i transportsystemet vara:<br />
tillgängliga<br />
trygga<br />
trafiksäkra<br />
miljöanpassade<br />
För att hushålla med resurser och minska transportsystemets<br />
miljöpåverkan har Fyrstegsprincipen tagits fram av Trafikverket.<br />
Den visar hur man kan lösa ett visst behov i <strong>fyra</strong> steg där man<br />
undersöker ett eller flera behov genom ett steg i taget.<br />
EN BIL STÅR<br />
I GENOMSNITT<br />
STILLA 23 TIMMAR<br />
OM DYGNET<br />
ÅTGÄRDER ANALYSERAS I FÖLJANDE ORDNING:<br />
1. Åtgärder som påverkar transportbehovet och<br />
val av transportssätt<br />
Placering av viktiga målpunkter och hur tät staden byggs<br />
påverkar vårt behov av resor och vårt sätt att resa. Exempel<br />
på åtgärder kan vara information för att påverka till alternativa<br />
val exempelvis för färdsätt, barns skolvägar och transportfria<br />
möten.<br />
2. Åtgärder som ger effektivare utnyttjande av<br />
befintligt nät och fordon<br />
Exempelvis styrning, reglering och information. Parkering<br />
är ett exempel där samnyttjande av anläggningar kan<br />
minska markanspråken. Olika kundgrupper kan använda<br />
samma parkeringsplats vid olika tider på dygnet.<br />
3. Begränsade förbättringsåtgärder<br />
Exempelvis mitträcken, sidoområden och ombyggnad av<br />
korsningar samt bussprioriteringar. Ombyggnad av korsningar<br />
så att cykelbanor löper kontinuerligt genom dem<br />
ger en förbättring för cyklisterna.<br />
4. Nyinvesteringar och större ombyggnadsåtgärder<br />
Exempelvis kan en eventuell flytt av resecentrum ge utrymme<br />
för utveckling och kvalitetshöjning av staden.<br />
En strikt tillämpning av en princip kan dock leda till fel beslut<br />
om den inte hålls samman genom ett helhetsperspektiv. I dag<br />
saknas en sådan övergripande strategisk helhetssyn. Det gäller<br />
inte bara i staden utan också för <strong>kommun</strong>en som helhet och<br />
även regionen runt <strong>Kalmar</strong>sund.<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
<strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong> <strong>10</strong>9
MER STADSLIV övergripande strategier<br />
EN TÄT STAD GÖR DET LÄTTARE ATT GÅ OCH CYKLA<br />
I stora delar av staden finns obalans mellan trafikslagen. Bilen<br />
tar stort utrymme och de hållbara färdsätten till fots, med<br />
cykel och med kollektivtrafik, trycks undan. Det handlar<br />
också om en obalans mellan trafik och stad, där stora trafikapparater<br />
skapar barriärer i staden, tar upp värdefull mark<br />
och hindrar stadslivets utveckling. Avstånd mellan bostad och<br />
olika målpunkter som skola, arbetsplats, fritidsaktiviteter och<br />
affärer påverkar vilket transportsätt människor väljer. En gles<br />
och utspridd stad leder till en hög andel biltrafik som i sin tur<br />
kräver stora (kör)ytor, vilket leder till ännu större utglesning.<br />
En bil står i genomsnitt stilla 23 timmar om dygnet. Staden är<br />
ungefär 3x9 kilometer och saknar stora nivåskillnader, vilket<br />
innebär att förutsättningar för cykeltrafik är mycket bra.<br />
Gångstråk i staden<br />
PLATSER FÅR ALLT STÖRRE<br />
BETYDELSE FÖR HUR VI<br />
UPPLEVER SAKER OCH HUR<br />
STADSLIVET STIMULERAR<br />
SINNENA<br />
När målpunkterna är få och på för stort avstånd väljer många<br />
bilen i stället för att gå eller cykla. I en stad som är relativt<br />
tätbebyggd med begränsad utbredning, är funktionsblandad<br />
och som har sammanhängande trafiknät finns goda<br />
möjligheter att göra gång- och cykel- och kollektivtrafik till<br />
attraktiva alternativ i stället för bilen. Då finns förutsättningar<br />
för att nå nationella miljömål och hållbar stadsutveckling.<br />
En tät stad kan bli en hållbar stad. Om fler väljer att gå, cykla<br />
och resa kollektivt får vi bättre luft i staden, behagligare ljudnivå,<br />
mindre trängsel, ökad trivsel, mer utrymme för stadsliv,<br />
ökad säkerhet och bättre folkhälsa. Det ska alltså finnas bättre<br />
förutsättningar att kunna pendla med kollektivtrafik till<br />
arbete eller studier. Det ska också vara möjligt att utan omvägar<br />
lämna barn på förskolan eller skolan på väg till hållplatsen<br />
eller att kunna handla på hemvägen utan omvägar i samband<br />
med att barn hämtas.<br />
Visionsbild huvudcykelvägnät<br />
Översiktplan<br />
2012-09-20<br />
Huvudcykelvägnät<br />
Huvudcykelvägnät blandtrafik<br />
Cykelvägnät<br />
1<strong>10</strong><br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
<strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong>
RÄTT TRAFIK PÅ RÄTT PLATS<br />
Stadens lokala <strong>kommun</strong>ikationsstråk ska binda samman olika<br />
stadsdelar men också knyta omgivande byar till varandra och<br />
till <strong>Kalmar</strong> stad. De ska även vara en funktionell del i <strong>Kalmar</strong>sundsregionens<br />
transportsystem.<br />
För att utveckla stadens centrala delar krävs såväl minskade biltrafikmängder<br />
som lägre tempo för biltrafiken. Trafiken ska styras<br />
till gator som utformats för att hantera större trafikmängder.<br />
Därför ska <strong>Kalmar</strong> skapa god kapacitet i det yttre vägnätet och<br />
förbättra kopplingarna till detta. Genom att styra trafiken till<br />
rätt gator öppnas möjligheten att hitta bättre balans i centrum.<br />
Det är enkelt att ta sig fram och ofta lätt att parkera med bil. År<br />
2012 finns det ungefär 2 600 allmänna parkeringar på Kvarnholmen.<br />
För att det ska bli enklare och snabbare att åka buss,<br />
fortsätter vi arbetet med att utveckla dagens stomlinjenät till en<br />
robust stråkstruktur genom att räta upp linjerna, minska stillaståendet<br />
i korsningar samt bättre turtäthet.<br />
UTREDA LÄGEN FÖR RESECENTRUM<br />
<strong>Kalmar</strong>s roll som regionscentra gör att det finns behov av att<br />
börja titta på kompletterande stationslägen. Klimatförändringar<br />
och ett ökat resande med kollektivtrafik är ytterligare<br />
bidragande faktorer. En konsekvensanalys av en ökad trafikering<br />
på järnvägen ska starta 2013. 1<br />
ÄVEN PARKERING KRÄVER HELHETSSYN<br />
Parkeringsfrågor måste integreras i den övergripande trafikstrategiska<br />
planeringen och får inte ses som en egen isolerad del i<br />
trafiksystemet. Utan en väl fungerande parkeringspolitik är det<br />
mycket svårt att uppnå målen för ökat kollektivtrafikresande<br />
och ökad cykling. Studier visar att åtgärder inom parkeringsområdet<br />
är helt centrala för att kunna påverka färdmedelsvalet<br />
inom stadstrafiken.<br />
I <strong>Kalmar</strong> stad ska vi arbeta framåtriktat med parkeringsfrågor så<br />
att attraktivt stadsliv främjas. En ny parkeringsplan och parkeringsnorm<br />
för centrala <strong>Kalmar</strong> (Kvarnholmen och Malmen) har<br />
tagits fram under 2012. De är dock inte antagna i <strong>kommun</strong>fullmäktige.<br />
Syftet med normen är att stödja en positiv stadsutveckling.<br />
Utgångspunkten har varit att med en modern syn<br />
bättre anpassa parkeringssystemet utifrån behovet för boende,<br />
besökande och arbetande. Normen innehåller riktlinjer för<br />
1 Läs mer i Swecos spårutredning ”Utveckling av <strong>Kalmar</strong> stationsområde”,<br />
daterad 2012-08-20.<br />
hur många parkeringsplatser som krävs för att möta behovet<br />
vid nyexploatering. Planen behandlar frågan om var och hur<br />
parkeringen ska lösas. Bland annat förespråkas samlade parkeringsanläggningar<br />
i nära anslutning till huvudvägnätet och bättre<br />
samutnyttjande mellan boende, besökande och arbetande.<br />
Gångstråk mellan parkeringsanläggningar och målpunkter ska<br />
vara gena och inbjudande.<br />
Göteborg<br />
VÄSTRA STADEN<br />
rv25<br />
Malmö/Köpenhamn<br />
LINDSDAL<br />
<strong>Kalmar</strong><br />
Airport<br />
SÖDRA STADEN<br />
Parkeringsvy. Foto: <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong><br />
Stockholm<br />
NORRA STADEN<br />
INNERSTADEN<br />
Stadens delars koppling till E22<br />
Reservat för triangelspår ska säkras innan utveckling av<br />
verksamheter kan ske i stråket mellan flyget och Hansa city.<br />
E22<br />
Befintligt järnvägsspår<br />
Befintligt stationsläge<br />
Utredningsområde<br />
för triangelspår<br />
Utredningsområde för<br />
stationsläge<br />
Öland<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
<strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong> 111
MER STADSLIV övergripande strategier<br />
STADENS BLÅ OCH GRÖNA STRUKTURER<br />
UTVECKLA KUSTSTADEN KALMAR<br />
En starkt bidragande orsak till <strong>Kalmar</strong>s särart är stadens vattenrum.<br />
De är lika viktiga att arbeta med som andra stadsrum.<br />
<strong>Kalmar</strong> är i dag starkt förknippad med <strong>Kalmar</strong>sund genom<br />
den långa kusten och att delar av staden ligger på öar. Sundet<br />
är en stor tillgång för såväl invånare, företagare och besökare.<br />
Hela <strong>Kalmar</strong> stad är kust- och havsnära och oavsett var människor<br />
befinner sig i staden är det mindre än tre kilometer till<br />
kusten. Idag finns olika barriärer som gör att många upplever<br />
att kusten inte är nåbar. Upplevelsen av barriär är viktig att<br />
arbeta bort. Stadens kustlinje består av <strong>fyra</strong> karaktärer: vikar,<br />
fjärdar, hav och skärgård, vilka är fantastiska förutsättningar<br />
för utformningen av stadens olika karaktärer. Det innebär att<br />
stadsmiljön kan nyanseras utifrån de lokala förutsättningarna.<br />
Genom att binda ihop kusten och de olika karaktärerna med<br />
sammanhängande stråk och utveckla kopplingen till kulturlandskapet<br />
i väster tillför vi nya värden till staden.<br />
»ALL UTVECKLING SKER<br />
I FORM AV LEK«<br />
Johan Huizinga historieprofessor och kulturfilosof<br />
UTVECKLA DET BLÅ OCH GRÖNA<br />
<strong>Kalmar</strong>s styrka är att staden har kombinerade rekreationsmöjligheter<br />
som bygger på både park-, kultur- och naturområdens<br />
tillsammans med vattenrummen. Det gör att staden har ett<br />
varierat och komplext utbud av möjligheter för rekreation för<br />
boende och besökande. Följande stråk är särskilt viktiga för<br />
stadens människor, djur och växter:<br />
Stensö, skärgården och Skärgårdsparken bildar ett<br />
sammanhängande rekreations- och naturområde. Området<br />
kan inte bebyggas på grund av flygbuller men är viktigt för<br />
det rörliga friluftslivet. Området är också en viktig länk mot<br />
söder via vandrings- och cykelleder.<br />
Svinö, Svensknabben och området kring Brofästet bildar<br />
ett sammanhängande rekreations- och naturområde med<br />
kopplingar till Berga strandpark och Tallhagen. Inom området<br />
finns också kulturinslag. Området bör utvecklas till ett portalområde<br />
för <strong>Kalmar</strong>sundsregionen, bron bör vara symbolen.<br />
Golfbanan och Värsnäs naturreservat bör få bättre kopplingar<br />
sinsemellan och <strong>kommun</strong>ikationerna till dessa bör<br />
förbättras för att skapa ett starkare besöksmål.<br />
LINDSDAL<br />
Golfbana<br />
NORRA STADEN<br />
<strong>Kalmar</strong> stad har stora gröna och rekreativa områden centralt.<br />
Däremot omges staden av åkermark och flygfält. Ingen av dessa<br />
ytor är tillgängliga. För att förena områdena för rekreation och<br />
natur behöver kontakterna förbättras. Detta gäller mot norr<br />
exempelvis Värsnäs, mot väster med Kläckeberga och Ingelstorp<br />
och mot söder Skärgårdsparken, Bottorpsängarna och<br />
reservaten på Värnanäs. 2<br />
Ingelstorp<br />
Berga strandpark<br />
VÄSTRA STADEN<br />
Skärgårds<br />
parken<br />
Skälby<br />
Tallhagen<br />
INNERSTADEN<br />
Svensknabben<br />
Kläckeberga kulturlandskap bygger på att ett aktivt lantbruk<br />
håller markerna öppna. Olika kopplingar kan behövas<br />
för att fler människor ska kunna nå det ur rekreationssynpunkt.<br />
Moskogen är det enda av de gröna områdena i eller i<br />
anslutning till staden som har karaktär av större skog. Området<br />
bör fortsätta ha denna karaktär.<br />
SÖDRA STADEN<br />
STADENS GRÖNA STRUKTURER. ETT SIGNUM FÖR<br />
KALMARS STADSMILJÖ ÄR HUR BEBYGGELSE-, GRÖN-<br />
OCH VATTENSTRUKTURERNA BERIKAR VARANDRA<br />
UTIFRÅN LANDSKAPETS FÖRUTSÄTTNINGAR.<br />
112<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
<strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong><br />
2 Är du nyfiken? Läs mer i <strong>kommun</strong>ens antagna Grönstrukturplan.
VAD ÄR BLÅ & GRÖNA STRUKTURER BRA FÖR?<br />
– STADSMILJÖN SKA LOCKA TILL ATT STADEN ANVÄNDS SPONTANT<br />
FOLKHÄLSA OCH REKREATION. Att vistas i park- och naturområden<br />
har stor betydelse för människors hälsa och livskvalitet.<br />
Modern forskning har visat att de flesta människor<br />
känner ett större välbefinnande ju oftare de besöker ett naturpräglat<br />
område. Studier visar att besöksfrekvensen avtar<br />
snabbt med avståndet och om promenadavståndet är längre<br />
än 5–<strong>10</strong> minuter (300 meter) har antalet besök minskat med<br />
cirka 50 procent. Närhet till naturmiljöer är avgörande för<br />
barn, funktionshindrade och äldre med flera som är helt hänvisade<br />
till sin närmiljö.<br />
Täta besök i variationsrika och bullerfria naturområden gynnar<br />
god hälsa. Flera undersökningar visar att vi mår bättre<br />
och blir friskare fortare efter sjukdom när vi kan uppleva<br />
grönska, ostördhet och trygghet. Kontakten med naturmiljön<br />
uppmuntrar till aktiviteter, promenader, lek, avkoppling och<br />
naturupplevelser. Möjlighet till återhämtning är viktig och<br />
minskar stressnivå, trötthet och irritation. Barn som vistas i<br />
naturmiljö, har färre sjukdagar, bättre motorik och koncentrationsförmåga<br />
än barn på förskolor i innerstadsmiljö.<br />
<strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong> har därför en nyckelroll för att skapa stödjande<br />
miljöer för fysisk aktivitet och goda förutsättningar<br />
för ett aktivt liv för våra invånare. Ambitionen är att skapa<br />
goda förutsättningar i närhet till de platser där människor<br />
bor och arbetar eller studerar. Vanliga hinder för människors<br />
fysiska aktivitet är att bilar och andra motorfordon<br />
kör fort, att trafikvolymen är stor, att man inte har tillgång<br />
till anläggningar för motion och rekreation, att det saknas<br />
gång- och cykelbanor men även otrygghet påverkar.<br />
Regelbunden aktivitet är en viktig faktor för barns nuvarande<br />
och framtida hälsa, såväl fysisk som psykisk och social.<br />
Mycket tyder på att den fysiska aktiviteten hos barn minskat<br />
och stillasittande aktiviteter ökat. Barns rörelsefrihet och<br />
möjligheter att på egen hand röra sig i närmiljön och staden<br />
har begränsats de senaste decennierna, mycket till följd av<br />
olika samhällshinder. Exempel på hinder är ökningen av<br />
biltrafik, högre hastigheter på motorfordon och de växande<br />
avstånden till utbud och olika målpunkter. Barns behov av<br />
lek och rörelse täcks inte till fullo av lekplatser, skolgårdar och<br />
parker. För att stimulera barns fysiska, mentala och sociala<br />
utveckling krävs ett helhetsperspektiv i samhällsplaneringen<br />
för att åstadkomma sammanhängande barnvänliga miljöer.<br />
MÖTEN OCH GEMENSKAP. Allmänna parker, naturområden<br />
och stadens torg har stor social betydelse och lockar till sig<br />
många olika typer av människor vilket bidrar till integration.<br />
De är offentliga vardagsrum som ger möjlighet till umgänge,<br />
gemenskap och spontana möten. Det offentliga uterummet<br />
ger gratis tillträde att ta del av stadens folkliv, se och synas,<br />
uppsöka och delta i aktiviteter. Rätt utformade och skötta<br />
är naturområden inte avskiljande utan sammanlänkande.<br />
Där finns många olika mötesplatser att bege sig till för lek,<br />
bad, bollspel, motion och många föreningsaktiviteter äger<br />
rum i stadens parker och natur. Undersökningar visar att det<br />
sociala liv som pågår ofta är mycket större än förväntat och är<br />
värdefullt både för den enskilde, stadsdelen och hela staden.<br />
KULTURELL IDENTITET. I parker och naturområden finns en<br />
del av stadens kulturhistoria och kulturella identitet. Natur,<br />
parker och gröna stadsrum som Stadsparken, Esplanaden,<br />
Skälby och Stensö speglar stadens historia och rymmer personliga<br />
minnen för många kalmarbor. Detta ger hemkänsla,<br />
förankring och samhörighet med staden.<br />
STADSBYGGNADSSTRUKTUR. Vatten, parker, naturområden,<br />
trädalléer, gatuplanteringar, småhustomter, koloniområden<br />
och annan grönska ger upplevelser och skapar stadsrum<br />
som är uppskattade delar av stadsbilden. De blå och gröna<br />
strukturerna kan göra att staden blir lättare att orientera<br />
och känna igen sig i. Dessutom bidrar den till variation eller<br />
ordning och kan bryta ner det storskaliga till en greppbar<br />
skala. I gatu- och parkrummet kan de blåa och gröna strukturerna<br />
både ge skönhets- och årstidsupplevelser.<br />
BIOLOGISK MÅNGFALD. Stadens natur, parker och andra<br />
grön- och vattenområden är livsmiljöer för växter och djur.<br />
Större sammanhängande områden, en variation av naturtyper<br />
och biotoper, speciellt de med ett rikt artinnehåll<br />
ger förutsättningar för en biologisk mångfald. Skogs- och<br />
vattenbryn, gamla ekar och andra träd, död ved, vattendrag,<br />
våtmarker och ett kultur- och skogslandskap med lång<br />
kontinuitet, ger möjlighet till ett rikt växt- och djurliv och<br />
en långsiktigt hållbar livsmiljö. Det ger även näraliggande<br />
naturupplevelser för oss människor.<br />
LOKALKLIMAT OCH MILJÖFÖRBÄTTRING. Natur, parker,<br />
träd och annan grönska bidrar till renare luft, behagligare<br />
klimat, jämnare temperatur och luftfuktighet. Träden ger<br />
skugga under varma sommardagar och dämpar kraftig<br />
blåst. Grönytor och vegetation kan rena nedsmutsat gatuvatten<br />
samt ge plats för dagvattendammar som hindrar<br />
föroreningar från att komma ut i sjöar och vattendrag. Grönytorna<br />
kan även fördröja stora regnmängder så att dessa<br />
inte överbelastar ledningsnät och orsakar översvämningar.<br />
I GRÖNSTRUKTURPLANEN FINNS STRATEGIER FÖR ATT<br />
UTVECKLA DE BLÅ OCH GRÖNA STRUKTURERNA.<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
<strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong> 113
MER STADSLIV övergripande strategier<br />
Vattnet är en omistlig del av stadens miljö. Därför ska tillgängligheten<br />
till och användandet av vattnet vara stor.<br />
Stadens kustlinje har <strong>fyra</strong> karaktärer. Genom att binda<br />
ihop dessa på ett tilltalande sätt lyfts stadens variationsrikedom<br />
fram.<br />
EN BRA GESTALTAD<br />
SOCIALT ANVÄNDBAR<br />
PARK ÄR EN VÄSENTLIG<br />
DEL AV BEGREPPET<br />
STADSKVALITET<br />
Torbjörn Andersson, landskapsarkitekt<br />
Stadens kustlinje<br />
114<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
<strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong>
Vikar<br />
Fjärdar<br />
Hav<br />
Skärgård<br />
foton: <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong><br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
<strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong> 115
MER STADSLIV ställningstagande<br />
STADENS STRUKTUR OCH UTVECKLINGSSTRÅK<br />
Utveckla staden som ett regionalt nav för<br />
<strong>Kalmar</strong>sund.<br />
Stadsintegrera Linneuniversitetet både fysiskt och<br />
mentalt till år 2020.<br />
<strong>Del</strong>a in stadsområdet i fem delar, Lindsdal, norra<br />
staden, västra staden, Innerstaden och södra<br />
staden. Varje del ska fungera för såväl det vardagliga<br />
livet som att bidra till stadens kvalitet och<br />
attraktion.<br />
Planera för ett hållbart perspektiv där det råder<br />
en balans mellan hyresrätter, bostadsrätter och<br />
eget ägande. Planera med framförhållning för att<br />
undvika att bostadsbrist uppstår.<br />
Planera för ett varierat bostadsbestånd i de fem<br />
stadsdelarna.<br />
Planera för fler mindre bostäder.<br />
Planera tät och blandad bebyggelse och innehåll<br />
(bostäder, arbetsplatser, service samt kultur- och<br />
fritidsaktiviteter) i stadskärnan, stadsdelscentrum,<br />
längs Diagonalen (Norra vägen) och i Gamla industriområdet<br />
(K2) för att hushålla med marken och<br />
stärka underlaget för kollektivtrafik.<br />
Utveckla och stärk befintliga stadsdelscentrum<br />
med tätare bebyggelse, mötesplatser, arbetsplatser<br />
och service.<br />
Hitta kombinationsmöjligheter mellan handel<br />
och annat utbud i syfte att erbjuda bredare möjligheter<br />
till aktiviteter och upplevelser.<br />
Göra det stadsnära vattnet mer tillgängligt och<br />
vara en aktiv del av stadens miljö.<br />
Utveckla projektet bryggornas och strandpromenadernas<br />
stad till att innefatta hela staden.<br />
Utveckla <strong>Kalmar</strong>sunds potential för båtlivet och<br />
gästhamnar i all förnyelse och förändring av staden.<br />
Utveckla följande stråk:<br />
- mellan arenan och Kvarnholmen, city till city<br />
- mellan arenan och kusten, A till Ö<br />
- utveckla Norra vägen och <strong>Kalmar</strong>vägen till<br />
integrerade stadsgator, Diagonalen<br />
Cykelns och kollektivtrafikens status höjs i hela<br />
stadsbyggnadsprocessen, från planering och byggande<br />
till drift och underhåll.<br />
UTVECKLA KUSTSTADEN KALMAR<br />
Synliggöra och tillgängliggöra vattnet i den<br />
byggda miljön.<br />
Verka för att oavsett var man bor, ska man uppleva<br />
det naturligt att gå eller cykla till kusten.<br />
BLÅ OCH GRÖNA STRUKTURER<br />
Utveckla följande stråk:<br />
- längs stadens kust mellan Hossmo och<br />
Värsnäs<br />
- mellan skogen vid Ingelstorp och Svinö<br />
- mellan kusten och kulturlandskap i<br />
Kläckeberga<br />
- mellan Värsnäs via Skälby till <strong>Kalmar</strong>sundsparken<br />
Utveckla Skälby som nav för de <strong>fyra</strong> ovan nämnda<br />
stråken.<br />
Integrera naturreservaten i staden så att de enkelt<br />
kan användas till vardags.<br />
Utveckla värdekärnorna, kärnområdena samt<br />
spridningsvägarna för biologisk mångfald i staden<br />
enligt förslagen i grönstrukturplanen.<br />
116<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
<strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong>
GÅNG- OCH CYKEL<br />
Arbeta för att cykelhuvudvägnätet får en hög<br />
standard, där cyklister och fotgängare har högsta<br />
prioritet i korsningspunkter.<br />
Planera för att gång- och cykelvägar till skolor<br />
är trygga och säkra.<br />
Genomföra aktiviteter som uppmuntrar till cykling<br />
regelbundet.<br />
Ta fram parkeringsnorm för cyklar och att trygga<br />
och attraktiva cykelparkeringar finns nära de<br />
större målpunkterna.<br />
KOLLEKTIVTRAFIK OCH RESECENTRUM<br />
Tillsammans med <strong>Kalmar</strong> Läns Trafik verka för en<br />
attraktiv kollektivtrafik för att möta människors<br />
olika behov av resor.<br />
Verka för att hela den funktionella staden där<br />
Färjestaden och centrala Nybro ingår, trafikeras med<br />
snabb kollektivtrafik av hög turtäthet och kvalitet.<br />
Utveckla Diagonalen och Erik Dahlbergs väg till ett<br />
prioriterat huvudnät för kollektivtrafiken.<br />
Planera för knutpunkter i strategiska lägen (Norra<br />
vägen–Tyska vägen, Norra vägen–Erik Dahlbergs<br />
väg, Hansa City och vid stationen).<br />
Utreda förutsättningar och konsekvenser av nya<br />
lägen för järnvägstation och resecentrum i samarbete<br />
med övriga berörda aktörer.<br />
Tillsammans med KLT arbeta för mindre och tysta<br />
»cirkulationsbussar« på Kvarnholmen som samspelar<br />
och stärker stadskärnans stadsliv.<br />
BIL OCH PARKERING<br />
Planera för att både E22 och Ölandsleden<br />
(Ölandsbron med anslutningar) även framöver<br />
ingår i det lokala huvudnätet för biltrafik och<br />
att kommande huvudnät för biltrafik minskar<br />
trafiken genom Kvarnholmen.<br />
Analysera och planera för att balansera tillgänglighet<br />
för biltrafiken i Innerstaden i relation till<br />
andra trafikslag. Detta för att stärka utvecklingen<br />
av stadskärnan. Möjligheten för ny trafikplats i<br />
korsningen Ölandsleden-Norra vägen studeras<br />
liksom en framtida utveckling av Gröndalsvägen-<br />
Galggatan med koppling mot Lorensbergsleden.<br />
Gröndalsvägen ska stängas för tung lastbilstrafik.<br />
Skapa samlade parkeringslösningar för bil och<br />
cykel på optimala platser i staden.<br />
Förbättra möjligheterna för samåkning och<br />
resande med kollektivtrafik genom att skapa<br />
effektiva samåknings- och pendlarparkeringar.<br />
HAMN<br />
Verka för att hamnens utveckling samspelar<br />
med stadens övriga behov av utveckling.<br />
Planera för att lokalisera verksamheter till<br />
Tjärhovet som har koppling och behov av sjöfart.<br />
Säkra transportleder för farligt gods till och från<br />
Tjärhovet samt studera möjlig reservväg till<br />
och från hamnen.<br />
Tillämpa de nya riktlinjerna för byggnation utmed<br />
farligt godsleden på Södra vägen, Järnvägsgatan<br />
och Tjärhovsgatan enligt den riskanalys<br />
som är gjord.<br />
ÅTERVINNINGSSTATIONER<br />
Återvinningsstationer bör placeras i stadens<br />
huvudstråk och i anslutning till stadsdelscentrum<br />
för att minimera transportbehoven. Stationerna<br />
bör utformas så att störningar på omgivningen<br />
minimeras samt att dess estetiska utformning<br />
anpassas till sin omgivning.<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
<strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong> 117
LINDSDAL i dag<br />
invånare ...................................5 675<br />
inklusive omland ...............6 194<br />
pendlare in .................................388<br />
pendlare ut ............................2 336<br />
bilar/<strong>10</strong>00 invånare ...............442<br />
62 procent av tjejerna och 69<br />
procent av killarna i åldern<br />
7–20 år var aktiva i någon förening<br />
20<strong>10</strong>. Den populäraste<br />
föreningen för 7–20-åriga<br />
tjejer är Lindsdals IF följt av<br />
Friskis & Svettis och CL98. För<br />
killarna är klart flest aktiva i<br />
Lindsdals IF, följt av CL98 och<br />
Lindsdals Scoutkår.<br />
Lindsdal ligger ungefär <strong>10</strong> kilometer norr om centrala <strong>Kalmar</strong>.<br />
En stor del av stadsdelen byggdes på 1970-talet och<br />
präglas av strikt funktions- och trafikseparering. I Lindsdal<br />
med omland bor knappt 6 200 personer och själva Lindsdal<br />
har knappt 5 680 invånare. Sedan 1989 har befolkningen<br />
minskat i både stadsdelen och omlandet. Men mellan<br />
2006 och 20<strong>10</strong> har befolkningen ökat, med två procent i<br />
stadsdelen med omland och en procent i stadsdelen. Mellan<br />
dessa år byggdes det knappt 35 bostäder, knappt 20<br />
bostadsrätter och drygt 15 äganderätter.<br />
HÄR BOR MÅNGA BARNFAMILJER<br />
De flesta av de knappt 2 190 bostäderna är stora villor från<br />
1970-talet. Många vuxna flyttade då till Lindsdal, bildade<br />
familj, barnen växte upp och flyttade medan många föräldrar<br />
som nu är 60–<strong>74</strong>-år bor kvar. Sedan 1989 har befolkningen<br />
minskat och medelåldern ökat. Idag bor många barnfamiljer<br />
och personer i åldern 60–<strong>74</strong> år i Lindsdal. Däremot bor få<br />
20–29-åringar här. Det ensidiga bostadsbeståndet gör det<br />
svårt att bo kvar under olika skeden i livet. Det homogena<br />
bostadsbeståndet med många villor gör det också svårt för<br />
andra hushållstyper att flytta till Lindsdal.<br />
MÅNGA PENDLAR TILL ARBETE UTANFÖR LINDSDAL<br />
Ungefär 400 kvinnor och 250 män har sin arbetsplats här.<br />
<strong>Mer</strong> än hälften arbetar med utbildning eller vård- och omsorg,<br />
vilket beror på förskolorna och Lindsdals- och Sjöängsskolan<br />
samt det vård- och omsorgsboendet Frikadellen. De flesta arbetsplatserna<br />
finns i centrum. Betydligt fler pendlar från än<br />
till Lindsdal men cirka 260 personer både bor och arbetar här.<br />
Lindsdals huvudsakliga funktion är i dag boende men de relativt<br />
få arbetsplatserna som framförallt finns inom offentlig och<br />
kommersiell service är viktiga för de boendes vardagsliv.<br />
<strong>10</strong>0-<br />
90-99<br />
80-89<br />
70-79<br />
60-69<br />
50-59<br />
40-49<br />
30-39<br />
20-29<br />
<strong>10</strong>-19<br />
0-9<br />
KOMMUNIKATION<br />
8% 6% 4% 2% 0 0 2% 4% 6% 8%<br />
män<br />
93%<br />
med svensk bakgrund<br />
Utbildning<br />
Vård<br />
kvinnor<br />
BEFOLKNINGENS ÅLDER<br />
ANDEL FÖRVÄRVSARBETANDE<br />
37% 22% 8%<br />
Företagstjänster<br />
ARBETSTILLFÄLLEN<br />
BOSTÄDER<br />
118<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
<strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong><br />
23-29 min med linje 401<br />
LINDSDAL<br />
KALMAR KOMMUN
LINDSDAL i morgon<br />
Lindsdal är även framöver villastaden med lugnare puls än<br />
Innerstaden. Närheten till utbudet i övriga staden är stor<br />
och det ska vara lätt att nå med cykel eller kollektivtrafik.<br />
Lindsdals centrum har rollen som stadsdelscentrum och<br />
är även servicecentrum för landsbygden runt om. Möjligheterna<br />
att utveckla det småskaliga näringslivet är goda.<br />
MER VARIERAT BOSTADSBESTÅND<br />
Nya bostäder ska byggas i befintliga områden där kollektivtrafiken<br />
är bra, exempelvis i Lindsdals centrum och Majavallen.<br />
Många äldre vill flytta till en mer tillgänglig bostad inom<br />
Lindsdal och därför är bostäder i markplan utan nivåskillnader<br />
eller flerbostadshus viktigt. Ett mer varierat bostadsbestånd är<br />
också viktigt för att fler familjetyper ska kunna flytta hit eller<br />
att fler par som separerar ska kunna bo kvar om de vill det.<br />
FLER BOSTÄDER, VERKSAMHETER<br />
OCH SERVICE I CENTRUM<br />
Närmast centrum krävs effektivt markutnyttjande när ny bebyggelse<br />
planeras: flerbostadshus eller markeffektiva småhus.<br />
Friliggande villor planeras längre från centrum. Ökad täthet i<br />
och vid centrum kan bland annat stärka verksamheterna och<br />
de mötesplatser som finns samt ge underlag för nya. Om antalet<br />
människor som rör sig här under fler av dygnets timmar kan<br />
den upplevda tryggheten öka samt skapa ett större underlag för<br />
kollektivtrafiken.<br />
LÄTTARE ATT CYKLA OCH ÅKA BUSS MELLAN<br />
LINDSDAL OCH KALMAR<br />
Bilinnehavet är högt trots närheten till centrala <strong>Kalmar</strong>. Om<br />
centrum förtätas med fler verksamheter och bostäder ökar<br />
förutsättningarna för att fler går, cyklar och åker kollektivt.<br />
Bra gång- och cykelvägar samt busslinjer är därför viktiga för<br />
många människors vardagsliv och för att bilresorna kan minska<br />
på korta sträckor till andra delar av <strong>Kalmar</strong> stad. Från och med<br />
augusti 2013 kommer busstrafiken att gå längs <strong>Kalmar</strong>vägen<br />
istället för Lindsdalsvägen och Nils Holgerssons väg. Syftet<br />
är att få snabbare och tätare förbindelser mellan Lindsdal och<br />
centrala <strong>Kalmar</strong> via Diagonalen.<br />
SKAPA KORTARE VÄGAR TILL KALMARSUND<br />
I det medeltida kulturlandskapet mellan Förlösa och Smedby<br />
runt Kläckeberga finns stor potential att utveckla för rekreation.<br />
Kontakten till naturreservatet Värsnäs kan stärkas. Det<br />
handlar inte bara om att skapa fysiska vägar mot <strong>Kalmar</strong>sund<br />
utan också om hur det upplevelsemässigt kan blir mer attraktivt<br />
att ta sig från Lindsdal till kusten. Även om <strong>Kalmar</strong> och<br />
Lindsdal håller på att byggas ihop genom Fjölebro och Norra<br />
staden behåller Lindsdal sin identitet.<br />
FÖRLÖSAVÄGEN SOM EN BYGATA<br />
Förlösavägen har brister i säkerhet för oskyddade trafikanter.<br />
Det har tidigare diskuterats nya alternativa vägkopplingar från<br />
Förlösavägen till Lindsdalsvägen. Vägverket konsult tog under<br />
2004 fram en utredning där olika vägsträckningar diskuterats.<br />
<strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong> har parallellt med programarbetet för Förlösa<br />
stationssamhälle tagit fram en liknande studie för en alternativ<br />
vägsträckning i områdets södra del, väster om Ödingstorpsvägen.<br />
Båda utredningarna kom fram till att alternativen leder<br />
till stora ingrepp i jordbruks- och kulturlandskapet samt störningar<br />
för omkringliggande bostadshus. Det leder också till så<br />
omfattande ombyggnader för infrastrukturen att det innebär<br />
stora kostnader. Det är därför lämpligare att se över trafiksäkerheten<br />
och utformningen av Förlösavägen och utveckla den<br />
som bygata istället för att dra en ny väg.<br />
STÄLLNINGSTAGANDE<br />
DET HÄR VILL KALMAR KOMMUN<br />
Utveckla stadsmiljön med fler bostäder och service<br />
längs Diagonalen där stadsdelscentrum ingår. 1<br />
Samordna utvecklingen kring centrum, eftersom det<br />
finns intresse och behov av utveckling från skolan,<br />
omsorgen, kultur- och fritidsaktiviteter, näringsidkare,<br />
landstinget (familjecentral) och bostäder.<br />
Utveckla en sammanhållen cykelväg längs med<br />
<strong>Kalmar</strong>vägen.<br />
Utveckla arbetsplatsområden i Fjölebro.<br />
Stärka kopplingen till <strong>Kalmar</strong>sund och Värsnäs i<br />
öster och till kulturlandskapet i väster.<br />
Variera bostadsbeståndet mer.<br />
Utreda stationsläge.<br />
Utveckla Förlösavägen som bygata med<br />
förbättringar för oskyddade trafikanter.<br />
1 Läs mer om Diagonalen på sidan <strong>10</strong>6<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
<strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong> 119
Möregården<br />
Mosekrog<br />
E22<br />
LINDSDAL i dag<br />
Björkelund<br />
Kråksmåla<br />
Bockelebacken<br />
E22<br />
Sörstävlö<br />
lösavägen<br />
Lindsdalsvägen<br />
Gravrösen<br />
Solhem<br />
Gösbäck<br />
Nils Holgerssons väg<br />
Sjöängen<br />
E22<br />
Karls<br />
Förlösavägen<br />
Lindsdalsvägen<br />
Borshorva<br />
Lindsdal<br />
Nils Holgerssons väg<br />
Balltorp<br />
E22<br />
Vesslö<br />
Nils Holgerssons väg<br />
E22<br />
Lindsdalsvägen<br />
Fjölebro<br />
I Lindsdal finns Sjöängsskolan med<br />
förskola, årskurs F–5 och fritidshem.<br />
Vid centrum ligger Lindsdalsskolan<br />
med årskurs 6–9 och resursskola för<br />
årskurs 7–9. Det finns även tre andra<br />
förskolor i Lindsdal.<br />
Västerslät<br />
Kl äcke bergavägen<br />
E22<br />
Lindsdalsvägen<br />
Kullen<br />
Värsnäsvägen<br />
Strandskydd gäller utmed<br />
kust och vattendrag.<br />
Kläckeberga ka<br />
E22<br />
Norra vägen<br />
Nygård<br />
0 <strong>10</strong>0 200 300 400 500 600 700 m<br />
Vimpeltorpet<br />
Krafslösa<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
120 <strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong>
Möregården<br />
Mosekrog<br />
E22<br />
Björkelund<br />
LINDSDAL i morgon<br />
Kråksmåla<br />
Bockelebacken<br />
E22<br />
Småskalig stadsmiljö mellan<br />
Kläckeberga kulturlandskap<br />
Sörstävlö<br />
och Värsnäs naturreservat<br />
vid <strong>Kalmar</strong>sund.<br />
Lindsdalsvägen<br />
Förlösavägen<br />
höjd<br />
Gösbäck<br />
Gravrösen<br />
Solhem<br />
Förlösavägen<br />
Nils Holgerssons väg<br />
Bebyggelseutveckling väster om<br />
utpekat område kräver särskild<br />
hänsyn på grund av risk för<br />
översvämning och bullerstörning.<br />
Sjöängen<br />
E22<br />
Lindsdalsvägen<br />
Borshorva<br />
Lindsdal<br />
Nils Holgerssons väg<br />
Balltorp<br />
Utveckla Förlösa<br />
utifrån dess äldre villaträdgårdsstadskaraktär.<br />
E22<br />
Vesslö<br />
Nils Holgerssons väg<br />
E22<br />
Lindsdalsvägen<br />
Fjölebro<br />
Västerslät<br />
Kl äcke bergavägen<br />
E22<br />
Lindsdalsvägen<br />
Kullen<br />
Värsnäsvägen<br />
Samtliga riksintressen,<br />
förordnanden och<br />
strandskydd som visas på<br />
idag-kartan, gäller även<br />
för imorgon-kartan.<br />
Kläckeberga ka<br />
E22<br />
Norra vägen<br />
Nygård<br />
0 <strong>10</strong>0 200 300 400 500 600 700 m<br />
Vimpeltorpet<br />
Lindsdal<br />
<strong>Kalmar</strong><br />
Idag-karta:<br />
Vård- och omsorgsboende<br />
Service<br />
Förskola<br />
Skola<br />
Belyst motionsspår<br />
Fast fornlämning<br />
Fast fornlämning<br />
Fast fornlämning<br />
Naturminne<br />
Idrottsplats<br />
Riksintresse flyg höjdbegränsning<br />
Flygplats<br />
Riksintresse väg<br />
Riksintresse högexploaterad kust<br />
Riksintresse kulturmiljövård<br />
Imorgon-karta: Krafslösa<br />
Alla förslag på imorgon-kartan<br />
Omgestaltad stadsgata<br />
är principer, inte exakta gränser<br />
Förbättra gång- och cykelförbindelse Utförligare förklaring till kartbegreppen<br />
finns på sidan <strong>10</strong>5<br />
Rekreationsstråk<br />
Viktig entré- och sambandspunkt<br />
Stadsutvecklingsstråk<br />
Kulturlandskap<br />
Rekreationsområde<br />
Utredningsområde för bostäder<br />
Utredningsområde för stationsläge<br />
Stadsdelscentrum<br />
121
NORRA STADEN i dag<br />
invånare ................................15 695<br />
pendlare in .............................2 676<br />
pendlare ut ............................5 313<br />
bilar/<strong>10</strong>00 invånare ...............366<br />
51 procent av tjejerna och 59<br />
procent av killarna i åldern 7–20 år<br />
var aktiva i någon förening 20<strong>10</strong>.<br />
Den populäraste föreningen för<br />
7–20-åriga tjejer är Friskis & Svettis<br />
följt av IFK <strong>Kalmar</strong>. För killarna är<br />
klart flest aktiva i IFK Berga följt<br />
av Friskis & Svettis. Siffrorna är<br />
låga, men det finns skillnader<br />
inom stadsdelen.<br />
I Norra staden bor cirka 15 700 personer. De senaste fem<br />
åren har området ökat med cirka 530 personer eller 3,5<br />
procent. Åldersstrukturen följer <strong>kommun</strong>ens ganska väl<br />
vad gäller barn och ungdomar. Andelen unga vuxna är<br />
något högre än <strong>kommun</strong>en som helhet medan andelen<br />
yngre medelålders (25–44 år) är något lägre. Den stora<br />
skillnaden är att andelen 65 år och äldre är högre jämfört<br />
med <strong>kommun</strong>en som helhet.<br />
BLANDNING AV UPPLÅTELSEFORMER I<br />
MEN INTE INOM NORRA STADEN<br />
I Norra staden finns cirka 8 <strong>10</strong>0 bostäder. Till skillnad från<br />
Innerstaden finns det ganska få bostäder i Norra staden som<br />
är byggda före 1950. De bostäder som är från den tiden är<br />
huvudsakligen bostäder i småhus. Det finns många bostadsrätter<br />
i Norra staden. På generell nivå är beståndet blandat<br />
men är homogent på lägre nivå. Det finns därmed stora<br />
skillnader i exempelvis åldersstruktur och socioekonomi<br />
inom Norra Staden. De senaste fem åren har det byggts<br />
cirka 300 bostäder.<br />
MÅNGA JOBBAR I BERGA INDUSTRIOMRÅDE<br />
Runt 3 850 personer arbetar i Norra staden varav cirka 1 650<br />
i Berga industriområde. De största näringsgrenarna i Berga<br />
industriområde är handel, tillverkning, företagstjänster samt<br />
byggverksamhet med mellan 18 och 23 procent av arbetstillfällena<br />
vardera. I övriga Norra staden finns drygt 85 procent<br />
av arbetstillfällena inom vård och omsorg samt utbildning.<br />
ANDELEN FÖRVÄRVSARBETANDE ÄR LÅG<br />
Andelen förvärvsarbetande är låg, men det finns skillnader<br />
inom stadsdelen. För att höja den låga andelen förvärvsarbetande<br />
i framförallt vissa områden kan det både behövas<br />
bättre utbildnings- och arbetsmarknadssatsningar samt bättre<br />
<strong>kommun</strong>ikationer.<br />
KOMMUNIKATION<br />
8% 6% 4% 2% 0 0 2% 4% 6% 8%<br />
21%<br />
män<br />
79%<br />
med svensk bakgrund<br />
Vård<br />
Handel<br />
<strong>10</strong>0-<br />
90-99<br />
80-89<br />
70-79<br />
60-69<br />
50-59<br />
40-49<br />
30-39<br />
20-29<br />
<strong>10</strong>-19<br />
0-9<br />
kvinnor<br />
BEFOLKNINGENS ÅLDER<br />
ANDEL FÖRVÄRVSARBETANDE<br />
18% 15% 14%<br />
Utbildning<br />
ARBETSTILLFÄLLEN<br />
BOSTÄDER<br />
FÅ UNGA ÄR AKTIVA I FÖRENINGAR<br />
Siffrorna över barn och ungas föreningsaktivitet är låga, men<br />
det finns skillnader inom stadsdelen. Om detta inte är självvalt<br />
ställer det krav på både möjligheter att ta sig till aktiviteter och<br />
på vilka ekonomiska möjligheter som krävs för att delta i föreningsverksamhet.<br />
Det kan också behövas särskilda satsningar för<br />
att få fler barn och unga aktiva i föreningar.<br />
122<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
<strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong><br />
14 min med linje 401, räknat till Berga centrum<br />
17 min, räknat till Norrliden centrum<br />
NORRA STADEN<br />
KALMAR KOMMUN
NORRA STADEN i morgon<br />
STÄRK BERGA CENTRUM & NORRLIDEN CENTRUM<br />
Centrumen i Berga och Norrliden är viktiga för att vardagslivet<br />
för många människor ska fungera. Det bör planeras för<br />
fler bostäder i områdena nära centrumen. Fler nya bostäder i<br />
centrum eller längs med exempelvis Diagonalen ger fler människor<br />
korta avstånd till många målpunkter och nära till bra<br />
kollektivtrafik. Samtidigt hushållar man med marken och behöver<br />
inte ta mark i utkanten av staden i anspråk för bostäder.<br />
Ökad täthet i och vid centrumen kan bland annat stärka verksamheterna<br />
och de mötesplatser som finns samt ge underlag<br />
för nya. Det ska vara enkelt att ta sig mellan bostad och arbete<br />
med stopp på exempelvis förskola eller livsmedelsbutik.<br />
Förutsättningar för det är centrum med sammanhållen service<br />
samt bra cykelvägar och kollektivtrafik. Om antalet människor<br />
som rör sig i centrumen under fler av dygnets timmar kan<br />
den upplevda tryggheten öka samt skapa ett större underlag<br />
för kollektivtrafiken. Gena gång- och cykelvägar behövs för att<br />
koppla ihop bostäder med närservice och mötesplatser i den<br />
lokala staden.<br />
BLÅ OCH GRÖNA BOENDEMILJÖER<br />
NÄRA INNERSTADEN<br />
Attraktionskraften med boendemiljöer i närhet av Innerstaden<br />
samt till kust- och rekreationsområden där det finns<br />
höga naturvärden är utgångspunkten för planeringen av nya<br />
bostäder i Norra staden. Exempelvis kan Värsnäs och golfbanan<br />
behöva kopplas ihop med bebyggelsen ur ett rekreationsperspektiv.<br />
För att göra det lättare att bo kvar när livet förändras<br />
och för att motverka boendesegregationen, behöver bostadsbeståndet<br />
varieras mer. Bostadsbeståndet är homogent inom<br />
Norra staden, därför är det viktigt att variera bostadsbeståndet<br />
i de olika delarna. Bostäder i flerbostadshus eller markplan är<br />
viktigt för att nybyggda bostäder ska komplettera de delar av<br />
beståndet som inte är fysiskt tillgängligt i dag.<br />
foto: Malin Gustavsson<br />
foto: Malin Gustavsson<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
<strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong> 123
NORRA STADEN i morgon<br />
Ett stråk sträcker sig diagonalt genom staden från norr till<br />
söder. En omvandling av Norra vägen från barriär till ett<br />
långsträckt karaktärstarkt vardagsrum i staden höjer livskvaliten<br />
för ett mycket stort antal stadsbor. Det möjliggör<br />
också att ett betydande antal nya bostäder kan byggas.<br />
Diagonalen har stor betydelse för att utveckla vardagsstaden<br />
och kraftigt höja livskvaliten för ett stort antal<br />
stadsbor samt skapa nya attraktiva bostäder, verksamheter<br />
samt stärka det lokala serviceunderlaget.<br />
LINDSDAL<br />
LÄTTARE ATT ÅKA BUSS TILL/FRÅN NORRA STADEN<br />
För att bilinnehavet ska vara fortsatt lågt bland boende här,<br />
är det viktigt att vardagslivet fungerar även utan tillgång till<br />
bil. Närheten till Innerstaden ger goda förutsättningar till<br />
effektiv gång-, cykel och kollektivtrafik. Med bättre möjligheter<br />
att cykla och åka kollektivt kan de onödiga korta<br />
resorna med bil minska. Det stärker ett vardagsliv som främjar<br />
hållbar livsstil. Många människor bor idag i Norra staden<br />
och flera arbetar i Berga industriområde, vilket ger stort<br />
kundunderlag för kollektivtrafiken. Den bör i framtiden<br />
effektiviseras och stärkas ytterligare för att bli ännu mer attraktiv.<br />
En bärande tanke är att utveckla Diagonalen med<br />
ännu tätare och bättre kollektivtrafik. Korsningen mellan<br />
Norra vägen och Tyska vägen är en viktig punkt för kollektivtrafiken.<br />
Platsen kommer att korsas av kollektivtrafik och<br />
byten mellan dessa prioriteras här.<br />
NORRA STADEN<br />
foto: Maria E. Johansson<br />
INNERSTADEN<br />
Utredningsområde,<br />
bostäder och verksamheter<br />
Utredningsområde för<br />
stationsläge<br />
foto: Jan Magnusson<br />
124<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
<strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong>
SKAPA KOPPLINGAR MOT KALMARSUND<br />
Oavsett om man bor nära kusten och gröna miljöer eller inte,<br />
ska man uppleva att det är nära och enkelt att ta sig dit för att<br />
exempelvis promenera, springa eller bada. Vi vill därför utveckla<br />
det blå och gröna stråket från Värsnäs, Krafslösa, golfbanan,<br />
Vimpeltorpet, Berga strandpark, Svensknabben och längs med<br />
kusten. 1 Det ska också vara lätt att ta sig mellan olika grönområden.<br />
Stråket mellan arenan och <strong>Kalmar</strong>sund kallat A till Ö,<br />
är viktigt att stärka för kopplingen till dessa båda målpunkter<br />
i stråkets ytterkanter och binda ihop exempelvis bostäder och<br />
verksamheter längs stråket. Det är viktigt både för den lokala<br />
och regionala staden.<br />
FÖRDJUPAD ÖVERSIKTSPLAN<br />
NORRLIDEN STRAND<br />
MED KONSEKVENSBESKRIVNING OCH<br />
BEDÖMNING AV MILJÖPÅVERKAN<br />
ANTAGANDEHANDLING 2011-12-12<br />
Är du nyfiken på Norra Staden kan du läsa mer i den<br />
fördjupade översiktsplanen för Norrliden Strand<br />
STÄLLNINGSTAGANDE<br />
DET HÄR VILL KALMAR KOMMUN<br />
I och med den nya arenan har attraktiviteten i denna del av<br />
staden höjts kraftigt. Östra Vimpeltorpet lade grunden till det<br />
stora intresset för att bygga bostäder här. Nu finns möjligheten<br />
att kraftigt stärka såväl Berga centrum som Norrliden centrum.<br />
Norra staden har en stor betydelse för stadens bostadsförsörjning.<br />
I redan pågående bostadprojekt planeras för över 2 000<br />
bostäder men området går att utveckla med ytterligare bostäder.<br />
Även utbudet av verksamheter går att utveckla betydligt<br />
i östra delen av stråket. Tänkt stadsutveckling kräver att även<br />
stadsmiljön utvecklas vad gäller infra- och grönstruktur. Tyska<br />
vägen, Norra vägen och Norrlidsvägen utvecklas så att de blir<br />
karaktärskapande för Norra stadens stadsmiljö.<br />
Utveckla stråken från A till Ö och Diagonalen<br />
genom stadsutvecklingsprojekt.<br />
Utveckla attraktionen längs Diagonalen<br />
så att det blir en intressant stadsmiljö inte<br />
minst för kollektivtrafikanter samt cyklister<br />
och gående.<br />
Stärka de lokala stadsdelscentrumen i Berga<br />
och Norrliden.<br />
Genomföra intentionerna i fördjupad översiktsplan<br />
för Norrliden Strand samt Bergakommissionens<br />
slutrapport. En handlingsplan<br />
ska tas fram.<br />
Utveckla möjlighet för angöring fritidsbåtar<br />
av olika storlek och eventuell<br />
gästhamn på Svensknabben och eventuellt<br />
ytterligare läge.<br />
1 Se karta s. 112 ”Stadens blå & gröna stråk”<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
<strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong> 125
alsvägen<br />
Nils Holgerssons väg<br />
E22<br />
NORRA STADEN i dag<br />
Fjölebro<br />
Oxhagen<br />
ke bergavägen<br />
E22<br />
Lindsdalsvägen<br />
Kullen<br />
Golfbana<br />
Björkenäs<br />
Området berörs av riksintresse för<br />
flyg höjdbegränsning, riksintresse<br />
för högexploaterad kust, riksintresse<br />
för kustkulturmiljö, riksintresse för<br />
naturvård samt Natura 2000.<br />
Värsnäsvägen<br />
Björkudden<br />
Norra vägen<br />
E22<br />
Nygård<br />
Norrliden<br />
Norrlidsvägen<br />
Vimpeltorpet<br />
Bergavik<br />
Krafslösa<br />
Två systrars kap.<br />
Norrlidsvägen<br />
E22<br />
Norrlidsvägen<br />
Kvarnkullen<br />
Tallhagsvägen<br />
Saxen<br />
Norra vägen<br />
E22<br />
Stenskärsudden<br />
Tyska vägen<br />
Törnskär<br />
Berga<br />
S:ta Birgitta ka<br />
Tallhagsvägen<br />
Ridhus<br />
Harhol<br />
Norra vägen<br />
Tyska bruket<br />
Trångsundsvägen<br />
<strong>Kalmar</strong>sundsskolan är en F–9 skola<br />
som också har förberedelseklasser för<br />
nyanlända. I närheten ligger Ögonstenens<br />
och Björkenäs förskolor.<br />
Djurängsskolan har förskola, årskurs<br />
F–5 och fritidshem. En Montesoriskola<br />
finns i Djurängen, som har<br />
förskola samt årskurs F–6. På Västra<br />
Funkaboskolan finns årskurs F–5 och<br />
fritidshem och på Östra 137 Funkaboskolan<br />
finns årskurs 6–9. I närheten ligger<br />
också förskolan Trollet. Därutöver finns<br />
flera mindre förskolor i Norra staden.<br />
<strong>Kalmar</strong><br />
Fölehagsvägen<br />
Ölandsleden<br />
E22<br />
E22<br />
Djurängen<br />
Oxhagen<br />
Slöjdaregatan<br />
Kungsgårdsvägen<br />
Strandskydd gäller utmed<br />
kust och vattendrag.<br />
137<br />
Funkabovägen<br />
Ölandsleden<br />
Tallhagen<br />
Funkabo<br />
Ängöleden<br />
137<br />
0 <strong>10</strong>0 200 300 400 500 600 700 m<br />
Ölandsbron<br />
Naturrese<br />
gen<br />
T<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
126 <strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong>
Nils Holgerssons väg<br />
E22<br />
Kl äcke bergavägen<br />
Fjölebro<br />
Oxhagen<br />
NORRA STADEN i morgon<br />
E22<br />
Modern stadsmiljö med<br />
grunddrag från folkhemmets<br />
planeringsideal.<br />
Lindsdalsvägen<br />
Kullen<br />
Golfbana<br />
Björkenäs<br />
Värsnäsvägen<br />
Björkudden<br />
Norra vägen<br />
E22<br />
Nygård<br />
Norrliden<br />
Norrlidsvägen<br />
Vimpeltorpet<br />
Bergavik<br />
Krafslösa<br />
Två systrars kap.<br />
Norrlidsvägen<br />
E22<br />
Norrlidsvägen<br />
Samtliga riksintressen,<br />
förordnanden och<br />
strandskydd som visas på<br />
idag-kartan, gäller även<br />
E22<br />
för imorgon-kartan.<br />
Kvarnkullen<br />
Norra vägen<br />
Tallhagsvägen<br />
Stenskärsudden<br />
Saxen<br />
Tyska vägen<br />
Törnskär<br />
Berga<br />
S:ta Birgitta ka<br />
Tallhagsvägen<br />
Ridhus<br />
H<br />
Norra vägen<br />
Trångsundsvägen<br />
Funkabovägen<br />
E22<br />
Djurängen<br />
Slöjdaregatan<br />
Kungsgårdsvägen<br />
Funkabo<br />
137<br />
Tyska bruket<br />
Ölandsleden<br />
Ölandsbron<br />
137<br />
Ölandsleden<br />
137<br />
Ängöleden<br />
<strong>Kalmar</strong><br />
E22<br />
Tallhagen<br />
Natu<br />
Oxhagen<br />
0 <strong>10</strong>0 200 300 400 500 600 700 m<br />
Fölehagsvägen<br />
gen<br />
Norra staden<br />
<strong>Kalmar</strong><br />
Idag-karta:<br />
Vård- och omsorgsboende<br />
Service<br />
Förskola<br />
Skola<br />
Universitet<br />
Belyst motionsspår<br />
Motionsspår<br />
<strong>Kalmar</strong>sundsleden<br />
Fast fornlämning<br />
Fast fornlämning<br />
T<br />
Fast fornlämning<br />
Naturreservat<br />
Naturminne<br />
Riksintresse flyg höjdbegränsning<br />
Flygplats<br />
Riksintresse väg<br />
Riksintresse högexploaterad kust<br />
Riksintresse kulturmiljövård<br />
Natura 2000<br />
Riksintresse naturvård<br />
Idrottsplats<br />
Imorgon-karta:<br />
Omgestaltad stadsgata<br />
Rekreationsstråk<br />
Regionalt intresseområde<br />
Viktig entré- och sambandspunkt<br />
Handelsområde<br />
Stadsutvecklingsstråk<br />
Innerstaden<br />
Kulturlandskap<br />
Rekreationsområde<br />
Utredningsområde för bostäder<br />
Utredningsområde för järnväg<br />
Stadsdelscentrum<br />
Alla förslag på imorgon-kartan<br />
är principer, inte exakta gränser<br />
Utförligare förklaring till kartbegreppen<br />
finns på sidan <strong>10</strong>5<br />
127
INNERSTADEN i dag<br />
invånare ................................20 801<br />
pendlare in ..........................12 432<br />
pendlare ut ............................4 804<br />
bilar/<strong>10</strong>00 invånare ...............337<br />
55 procent av tjejerna och<br />
59 procent av killarna i åldern<br />
7–20 år var aktiva i någon förening<br />
20<strong>10</strong>. Den populäraste<br />
föreningen för 7–20-åriga<br />
tjejer är Friskis & Svettis följt av<br />
<strong>Kalmar</strong> Södra och IFK <strong>Kalmar</strong>.<br />
För killarna är flest aktiva i<br />
Smedby BoIK följt av Friskis &<br />
Svettis och Smedby Scoutkår.<br />
I Innerstaden bor cirka 20 800 personer. Mellan 2006 och<br />
20<strong>10</strong> har antalet boende ökat med drygt 450 personer<br />
eller 2,3 procent. Det är den av stadens fem delar som<br />
har lägst andel barn och ungdomar upp till 15 år. Samtidigt<br />
är det också den del av staden som har högst andel<br />
unga vuxna. Även andelen 80 år och äldre är högre här.<br />
Innerstaden är ett stort område och inom det finns stora<br />
skillnader i exempelvis åldersstruktur och socioekonomi.<br />
HYRESRÄTTER I FLERBOSTADSHUS DOMINERAR<br />
Närmare 90 procent av de cirka 12 840 bostäderna finns i<br />
flerbostadshus. Hyresrätterna dominerar i området. Lite mer<br />
än hälften av bostäderna är ettor eller tvåor medan drygt<br />
20 procent är treor och cirka 20 procent av bostäderna har<br />
4 rum eller fler. De senaste fem åren (2006–20<strong>10</strong>) har det<br />
byggts cirka 320 bostäder.<br />
MÅNGA ARBETSTILLFÄLLEN I INNERSTADEN<br />
Här finns drygt 18 000 arbetstillfällen, vilket innebär att 57<br />
procent av <strong>kommun</strong>ens arbetstillfällen finns i Innerstaden.<br />
Kvarnholmen, sjukhusområdet, Malmen, Norrgård och<br />
Gamla industriområdet är områden där många arbetar. Något<br />
fler kvinnor än män har sin arbetsplats i Innerstaden. Branscher<br />
som företagstjänster och civila myndigheter är mindre<br />
vanliga i andra delar av <strong>kommun</strong>en, vilket beror på många<br />
privata tjänsteföretag samt att exempelvis Arbetsförmedling,<br />
Länsstyrelse och <strong>kommun</strong>förvaltning finns här.<br />
BEFOLKNINGENS ÅLDER<br />
8% 6% 4% 2% 0 0 2% 4% 6% 8%<br />
11%<br />
89%<br />
med svensk bakgrund<br />
män<br />
<strong>10</strong>0-<br />
90-99<br />
80-89<br />
70-79<br />
60-69<br />
50-59<br />
40-49<br />
30-39<br />
20-29<br />
<strong>10</strong>-19<br />
0-9<br />
kvinnor<br />
ANDEL FÖRVÄRVSARBETANDE<br />
ARBETSTILLFÄLLEN<br />
Vård<br />
20% 13% 12%<br />
Företagstjänster<br />
Handel<br />
BOSTÄDER<br />
128<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
<strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong><br />
Huvudentrén<br />
INNERSTADEN<br />
KALMAR KOMMUN
INNERSTADEN i morgon<br />
SE OCKSÅ Riksintresse<br />
för kulturmiljö på sidan 162<br />
Hela Innerstaden är lämplig för förtätning,<br />
framförallt stadskärnan med verksamheter<br />
och service i bottenvåningarna. Det är så<br />
kartorna på sidan 132-133 ska tolkas.<br />
MER BLANDNING I REGION-<br />
OCH UNIVERSITETSSTADEN<br />
Innerstaden är en sammanhängande tät stadsväv av vatten,<br />
parker och bebyggelse från olika ålder. Den ska fortsätta utvecklas<br />
till en blandad del av staden med stort utbud för människor<br />
lokalt och i regionen av exempelvis arbets- och studieplatser,<br />
affärer samt kultur- och idrottsverksamhet. Denna del<br />
av staden står inför förändringar genom bland annat utvecklingen<br />
av Linnéuniversitet till ett stadsintegrerat universitet,<br />
kulturcentrum, ny brandstation, fler bostäder och satsning på<br />
att öka antalet besökare på till exempelvis slottet. Det gäller<br />
att förädla, utveckla eller omvandla dessa projekt eller funktioner<br />
och samtidigt behålla de kulturhistoriska kvaliteterna.<br />
Innerstadens karaktär ska präglas av stadsgator, torg, platser,<br />
fjärdar, <strong>Kalmar</strong>sund och parker.<br />
INNERSTADEN SKA<br />
VARA EN BLANDSTAD<br />
MED REGIONALT<br />
UTBUD AV SERVICE,<br />
REKREATION OCH<br />
ARBETSPLATSER<br />
TÄT BEBYGGELSE<br />
Fler bostäder och verksamheter kan byggas genom förtätning<br />
och omvandling för att skapa liv över större del av<br />
dygnet. För att göra det lättare att bo kvar när livet förändras<br />
och för att motverka boendesegregationen, behöver<br />
bostadsbeståndet varieras mer. Bostadsbeståndet är homogent<br />
inom Innerstaden, därför är det viktigt att variera<br />
bostadsbeståndet i de olika delarna. Men för att hushålla<br />
med marken bör majoriteten av nybyggda bostäder ändå<br />
finnas i flerbostadshus. En tätare bebyggelse gör också att<br />
avstånd krymper mellan exempelvis bostad och olika målpunkter<br />
och därmed enklare att förflytta sig med fötterna,<br />
cykel eller buss. Där det gynnar stadslivet ska service och<br />
verksamheter planeras i bottenvåningarna.<br />
Kultur, natur och rekreationsstråk med höga värden<br />
Befästningsstaden, historiskt kärnområde med internationellt värde<br />
Utökning av den kommersiella delen av stadskärnan<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
<strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong> 129
INNERSTADEN i morgon<br />
UTVECKLA INNERSTADSMILJÖN<br />
Många människor bor i Innerstaden. En majoritet av arbetstillfällena<br />
i <strong>kommun</strong>en finns i här, flest arbetar på Kvarnholmen,<br />
Malmen, gamla industriområdet och området runt<br />
sjukhuset och många gymnasie- och universitetsstuderande<br />
har sin studieplats på Malmen. Arbets- och studieplatserna<br />
har både lokal och regional betydelse. Platser som Skälby,<br />
Giraffen, Sjukhuset och Ishallen lockar både boende, andra<br />
<strong>kommun</strong>invånare och besökare från andra <strong>kommun</strong>er. Här är<br />
det extra viktigt att vardagslivet fungerar även utan tillgång till<br />
bil. Fotgängare och cyklister är prioriterade och stadsmiljöns<br />
skala lockar till promenader. Gatunätet är finmaskigt och<br />
hastigheten på biltrafiken ska vara låg. Med bättre möjligheter<br />
att cykla och åka kollektivt kan de korta resorna med bil minska.<br />
Det stärker ett vardagsliv som främjar hållbar livsstil.<br />
DET UNIKA I STADSKÄRNAN KAN FÖRÄDLAS MER<br />
Stadskärnan har även i framtiden det tätaste utbudet av händelser<br />
och aktiviteter av alla stadsdelar i staden. Här finns<br />
funktioner som attraherar flickor och pojkar, kvinnor och<br />
män oavsett om man bor, verkar eller besöker stadskärnan.<br />
Här finns förutsättningar att vidarutveckla en unik stadsmiljö<br />
med internationell dragningskraft. Ambitionen är att det ska<br />
finnas aktiviteter och händelser över fler timmar under dygnet<br />
och fler händelser under höst, vinter och vår. Ambitionen är<br />
att utveckla stadskärnan så att den omfattar ett större geografiskt<br />
område än idag med Sveaplan som tänkt centrum.<br />
GAMLA INDUSTRIOMRÅDET OMVANDLAS<br />
TILL K2, EN INTEGRERAD DEL I INNERSTADEN<br />
När gamla industriområdet började byggas låg det i stadens<br />
utkant, men idag har det ett mer centralt läge ett par kilometer<br />
från Kvarnholmen. Området är mycket stort, cirka 1 000 000<br />
kvadratmeter. Det ligger cirka en kilometer från tre kuster och<br />
i anslutning till Skälbys rekreationsområde och mitt i utvecklingsstråket<br />
city till city. Det mycket strategiska läget i Innerstaden<br />
ger goda förutsättningar till omvandling till en stadsdel<br />
med för staden nya kvaliteter. Gamla industriområdet är strategiskt<br />
det viktigaste området att utveckla för att stärka rollen<br />
som regioncentra och universitetsstad.<br />
Det har potential för ett mycket stort antal attraktiva såväl<br />
bostäder som arbetsplatser under lång tid. En fördjupad översiktsplan,<br />
FÖP, bör göras för att visa den långsiktiga utvecklingen<br />
och användningen av marken. Den ska knyta ihop den södra<br />
delen av Innerstaden med den norra delen. Idag saknas naturliga<br />
kopplingar i nord-sydlig riktning genom området. Förslag<br />
på kopplingar samt områdets framtida roll i Innerstaden, vilken<br />
i framtiden kan knyta samman omgivande stadsdelar till en helhet,<br />
är viktigt att lyfta fram i FÖP:en. Ett stråk kan utvecklas<br />
från Södra vägen vid Folkets Park till <strong>Kalmar</strong>sund, där det antagna<br />
programmet för Skärgårdsstaden är en del.<br />
c<br />
c<br />
INNERSTADEN<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
130 <strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong><br />
Innerstaden i morgon<br />
Utredningsområde,<br />
bostäder och verksamheter<br />
Utredningsområde för<br />
stationsområde<br />
K2 (arbetsnamn på gamla industriområdet) har ett<br />
strategiskt läge i såväl innerstaden som i staden
TYDLIGGÖR KUSTSTADEN<br />
Malmfjärdens potential är viktig att utveckla genom intentionerna<br />
i den fördjupade översiktsplanen för Kvarnholmen med<br />
omgivande vattenrum. Det är angeläget att det finns flera badplatser<br />
av hög kvalitet att välja mellan. Det är en kvalitet för de<br />
som bor, arbetar eller går i skola här eller besöker Innerstaden<br />
av andra skäl. Gästhamnen bör integreras ytterligare i staden.<br />
foto: <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong><br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Är du nyfiken på Innerstaden<br />
kan du läsa mer i den<br />
fördjupade översiktsplanen<br />
för Kvarnholmen<br />
STÄLLNINGSTAGANDE<br />
DET HÄR VILL KALMAR KOMMUN<br />
Lyfta fram befästningsstaden <strong>Kalmar</strong>.<br />
Utveckla stadskärnan med utgångspunkt<br />
i Sveaplan.<br />
Ta fram en fördjupad översiktsplan för<br />
Gamla industriområdet – Oxhagen<br />
Utveckla stråket från Södra vägen/Folkets<br />
park till Långviken.<br />
Utveckla vattenparken Malmfjärden.<br />
Utveckla ett stråk av flera fritidsbåtshamnar,<br />
med olika karaktär för variation i<br />
båtstorlek och utbud, mellan Klubbholmen<br />
och Varvsholmen. De ska vända sig<br />
till både boende och besökare.<br />
Utveckla stråk för bad och strandpromenad<br />
från Stensö till Svinö med olika<br />
karaktär.<br />
Utveckla möjligheter för evenemang och<br />
lek i Innerstaden, både permanent och<br />
tillfälliga arrangemang.<br />
Arbeta för att Norra vägen och Erik<br />
Dahlbergs väg blir bärande stadsgator<br />
med en utvecklad stadsmiljö och högre<br />
prioritet för fotgängare, cyklister och<br />
kollektivtrafik.<br />
Genomföra parkeringslösningar utifrån<br />
en parkeringsstrategi.<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
<strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong> 131
Erik Dahlbergs väg<br />
vägen<br />
rångsundsvägen<br />
Funkabovägen<br />
E22<br />
Djurängen<br />
Slöjdaregatan<br />
Funkabo<br />
Ölandsleden<br />
Kungsgårdsvägen<br />
INNERSTADEN i 137 dag<br />
137<br />
Ölandsleden<br />
137<br />
Ölandsbron<br />
137<br />
Ängöleden<br />
<strong>Kalmar</strong><br />
Fölehagsvägen<br />
E22<br />
Oxhagen<br />
Tallhagen<br />
Naturreservat<br />
Y<br />
Trångsundsvägen<br />
Kungsgårdsvägen<br />
Gröndalsvägen<br />
Ängö<br />
Galggatan<br />
E22<br />
Ängöleden<br />
Lorensbergs-<br />
E22<br />
Södra vägen<br />
leden<br />
vägen<br />
Järnvägs-<br />
Tegelviks-<br />
Ståthållaregatan<br />
vägen<br />
Brage-<br />
Stensö-<br />
vägen<br />
Norra vägen<br />
Esplanaden<br />
Södra vägen<br />
Tullslätten<br />
Fredriksskansgatan<br />
Landshövdingeg<br />
nl.<br />
Tegelviken<br />
S:t Johannes ka<br />
Stensbergs<br />
gatan<br />
Olof Palmes g.<br />
gatan<br />
Stationsg<br />
Ölandskajen<br />
Södra<br />
Kanalgatan<br />
Skeppsbrog<br />
Laboratorieholmen<br />
Kvarnholmen<br />
Av<br />
Lotsplats<br />
Lasarett<br />
Tjärhovsgatan<br />
Sjöräddningss<br />
<strong>Kalmar</strong> slott<br />
Tjärhovet<br />
n<br />
.omr.<br />
St. Flisö<br />
St. Bodö<br />
Småbåtshamn<br />
L. Flisö<br />
Stensövägen<br />
Stensö<br />
Fiskehamn<br />
Långviksudden<br />
Fågelsk.omr.<br />
<strong>Kalmar</strong>sundsparken<br />
Strandskydd gäller utmed<br />
kust och vattendrag.<br />
132<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
<strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong><br />
Området berörs av riksintresse för<br />
flyg höjdbegränsning, riksintresse för<br />
farled med buffertzon, riksintresse för<br />
Dragsviksudd<br />
högexploaterad kust, riksintresse för<br />
kulturmiljövård, riksintresse för naturvård<br />
samt riksintresse för obruten kust.<br />
Vid Lindöskolan finns förskolor,<br />
Grimskär<br />
årskurs F–5 och fritidshem. Vasa<br />
Skans<br />
skolområde har förskolor, årskurs<br />
F–9, särskola och fritidshem.<br />
Falkenbergsskolan har förskola,<br />
årskurs F–9, resurskola årskurs<br />
1–6, sjukhusskola och fritidshem.<br />
I området ligger flera fristående<br />
skolor. Södra skolan har årskurs<br />
6–9 och Karl-Oskarskolan med F–9,<br />
förberedelseklass, fritidshem och<br />
grundsärskola samt <strong>Kalmar</strong> Waldorfskola.<br />
Solhagaskolan med årskurs<br />
5–9 har inriktning mot elever med<br />
neuropsykiatriska funktionsnedsättningar.<br />
Högstadieskolan Västra<br />
skolan kommer starta hösten 2013.<br />
0 <strong>10</strong>0 200 300 400 500 600 700 m<br />
Prästör<br />
Ole<br />
Skansgrundet<br />
Få
Erik Dahlbergs väg<br />
vägen<br />
rångsundsvägen<br />
Funkabovägen<br />
E22<br />
Djurängen<br />
Slöjdaregatan<br />
Funkabo<br />
<strong>Kalmar</strong><br />
Fölehagsvägen<br />
Ölandsleden<br />
Kungsgårdsvägen<br />
INNERSTADEN i 137morgon<br />
Ölandsleden<br />
137<br />
Tallhagen<br />
E22<br />
Oxhagen<br />
Ängöleden<br />
137<br />
Ölandsbron<br />
En motor i regionen – tätare,<br />
blandad stadsmiljö-stadskärna Naturreservat<br />
med universitet och ett besöksområde<br />
med internationell<br />
dragningskraft.<br />
137<br />
Trångsundsvägen<br />
Kungsgårdsvägen<br />
Gröndalsvägen<br />
Ängö<br />
Galggatan<br />
E22<br />
Ängöleden<br />
E22<br />
Lorensbergs-<br />
vägen<br />
Södra vägen<br />
leden<br />
Järnvägs-<br />
Tegelviks-<br />
Ståthållaregatan<br />
vägen<br />
Brage-<br />
Stensö-<br />
vägen<br />
Norra vägen<br />
Esplanaden<br />
Södra vägen<br />
Tullslätten<br />
Fredriksskansgatan<br />
Landshövdingeg<br />
fallsanl.<br />
Tegelviken<br />
S:t Johannes ka<br />
Stensbergs<br />
gatan<br />
Olof Palmes g.<br />
gatan<br />
Stationsg<br />
Ölandskajen<br />
Södra<br />
Kanalgatan<br />
Skeppsbrog<br />
Kvarnholmen<br />
Laboratorieholm<br />
Lotspla<br />
Lasarett<br />
Tjärhovsgatan<br />
Sjöräddn<br />
<strong>Kalmar</strong> slott<br />
Tjärhovet<br />
tveten<br />
gelsk.omr.<br />
Småbåtshamn<br />
L. Flisö<br />
Stensövägen<br />
Stensö<br />
Långviksudden<br />
<strong>Kalmar</strong>sundsparken<br />
Skans<br />
Grimskär<br />
Präst<br />
Skansgrundet<br />
St. Flisö<br />
Fiskehamn<br />
Fågelsk.omr.<br />
Förtätning är möjlig i hela Innerstaden<br />
och inte enbart i de utpekade områdena<br />
City till city, Diagonalen och Stadskärnan.<br />
Dessa nämnda område pekas ut, eftersom<br />
de är stora och sammanhängande.<br />
St. Bodö<br />
Dragsviksudd<br />
Samtliga riksintressen,<br />
förordnanden och<br />
strandskydd som visas på<br />
idag-kartan, gäller även<br />
för imorgon-kartan.<br />
0 <strong>10</strong>0 200 300 400 500 600 700 m<br />
Innerstaden<br />
<strong>Kalmar</strong><br />
Idag-karta:<br />
Vård- och omsorgsboende<br />
Service<br />
Förskola<br />
Skola<br />
Universitet<br />
Belyst motionsspår<br />
Motionsspår<br />
<strong>Kalmar</strong>sundsleden<br />
Fast fornlämning<br />
Fast fornlämning<br />
Fast fornlämning<br />
Djurskyddsområde<br />
Naturreservat<br />
Naturminne<br />
Idrottsplats<br />
Riksintresse flyg höjdbegränsning<br />
Flygplats<br />
Riksintresse hamn<br />
Riksintresse farled med buffertzon<br />
Riksintresse väg<br />
Riksintresse högexploaterad kust<br />
Riksintresse kulturmiljövård<br />
Riksintresse naturvård<br />
Riksintresse obruten kust<br />
Imorgon-karta:<br />
Omgestaltad stadsgata<br />
Förbättra gång- och cykelförbindelse<br />
Rekreationsstråk<br />
Regionalt intresseområde<br />
Handelsområde<br />
Stadsutvecklingsstråk<br />
Innerstaden<br />
Rekreationsområde<br />
Stadskärna<br />
Utredningsområde för järnväg<br />
Utredningsområde för stationsläge<br />
Alla förslag på imorgon-kartan<br />
är principer, inte exakta gränser<br />
Utförligare förklaring till kartbegreppen<br />
finns på sidan <strong>10</strong>5<br />
133
VÄSTRA STADEN i dag<br />
invånare ...................................3 <strong>74</strong>7<br />
pendlare in .............................3 326<br />
pendlare ut ............................1 273<br />
bilar/<strong>10</strong>00 invånare ...............385<br />
54 procent av tjejerna och<br />
57 procent av killarna i åldern<br />
7–20 år var aktiva i någon<br />
förening 20<strong>10</strong>. Den populäraste<br />
föreningen för 7–20-åriga tjejer<br />
är Smedby BoIK följt av <strong>Kalmar</strong><br />
HSK och Friskis & Svettis. För<br />
killarna är klart flest aktiva i<br />
Smedby BoIK följt av Friskis &<br />
Svettis och Smedby Scoutkår.**<br />
Västra staden består av Smedby, Flygstaden, Hansa City<br />
och Hagbygärde. Smedby ligger ungefär åtta kilometer<br />
väster om centrala <strong>Kalmar</strong>. Med början under 1970-talet<br />
började nya bostadsområden byggas i de västra delarna<br />
av Smedby. I mitten av 1970-talet bodde knappt 1 700<br />
personer i Smedby. 20 år senare hade befolkningen ökat<br />
till strax över 4 000 personer. Idag bor cirka 3 750 personer<br />
i Västra staden. Mellan 2006 och 20<strong>10</strong> har befolkningen<br />
minskat med cirka 70 personer eller 1,8 procent. I<br />
Västra staden bor en högre andel barn och ungdomar än<br />
<strong>kommun</strong>en som helhet. Däremot är andelen unga vuxna<br />
och personer 65 och år och äldre lägre.<br />
YNGRE I VÄSTRA ÄN ÖSTRA SMEDBY<br />
Västra delen av Smedby har en högre andel barn i grundskoleålder<br />
än både östra Smedby och <strong>kommun</strong>en som helhet.<br />
Likaså är andelen unga vuxna högre i västra Smedby jämfört<br />
med östra. Däremot är andelen över 65 år högre i östra Smedby.<br />
Detta gör att medelåldern i västra delen av Smedby, är lägre<br />
än i den östra. Östra Smedby har en lägre andel med utländsk<br />
bakgrund än <strong>kommun</strong>en som helhet medan det omvända<br />
gäller för västra delen. Inkomstnivåerna och andelen av befolkningen<br />
i arbete är högre i östra än i västra Smedby.<br />
FLERA ARBETSPLATSOMRÅDEN I VÄSTRA STADEN<br />
Drygt 3 650 personer har sin arbetsplats i Västra staden. I<br />
Smedby job bar fler kvinnor än män medan det omvända<br />
gäller för Hansa City, Hagbygärde och Flygstaden sammantaget.<br />
I Hansa City, Hagbygärde och Flygstaden strax väster<br />
om E22:an, har cirka 2 600 personer sin arbetsplats. 1 150<br />
personer, eller 44 procent av dessa arbetar inom handel som<br />
därmed är den största näringsgrenen i denna del av staden.<br />
Tillverkning (16 pro cent), byggverksamhet (13 procent) och<br />
transport (<strong>10</strong> pro cent) är andra stora branscher.<br />
män<br />
Tillverkning<br />
kvinnor<br />
KOMMUNIKATION<br />
8% 6% 4% 2% 0 0 2% 4% 6% 8%<br />
17%<br />
83%<br />
med svensk bakgrund<br />
<strong>10</strong>0-<br />
90-99<br />
80-89<br />
70-79<br />
60-69<br />
50-59<br />
40-49<br />
30-39<br />
20-29<br />
<strong>10</strong>-19<br />
0-9<br />
44% 16% 13% <strong>10</strong>%<br />
Handel<br />
Bygg<br />
BEFOLKNINGENS ÅLDER<br />
ANDEL FÖRVÄRVSARBETANDE<br />
ARBETSTILLFÄLLEN<br />
Utbildning<br />
BOSTÄDER<br />
I själva Smedby finns drygt 1 050 arbetstillfällen. Närmare 60<br />
procent av alla som arbetar här jobbar med utbildning samt<br />
vård och omsorg. Tillverkning med <strong>10</strong> procent av arbetstillfällena<br />
är en annan stor näringsgren här.<br />
134<br />
82 procent av de drygt 1 500 bostäderna finns i<br />
småhus. I Västra staden har det byggts cirka 15<br />
bostäder de senaste fem åren. Flerbostadshusen<br />
finns framförallt i västra delen av stadsdelen.<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
<strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong><br />
19 min till Smedby centrum med linje 402 eller 413<br />
Andelen som är med i föreningar är relativt låg, men det finns<br />
skillnader inom stadsdelen. Om detta inte är självvalt ställer<br />
det krav på både möjligheter att ta sig till aktiviteter, på vilka<br />
ekonomiska möjligheter som krävs för att delta i föreningar och<br />
satsningar för att få fler aktiva barn och unga.<br />
VÄSTRA STADEN<br />
KALMAR KOMMUN
VÄSTRA STADEN i morgon<br />
Pendeltåg kommer att stanna i Smedby i framtiden, vilket<br />
gör stadsdelen ännu mer attraktiv. Den mest fördelaktiga<br />
placeringen av station är i anslutning till den planskilda<br />
korsningen mellan Kläckebergavägen och Kust till kustbanan.<br />
Inom en kilometers avstånd från det tänkta läget<br />
bor idag drygt 3 000 personer. Det finns dessutom stora<br />
områden att utreda för att förtäta med ny tät bebyggelse<br />
i stationsnära läge. Det handlar både om bostäder och<br />
vissa verksamheter. Stationsläget skapar dessutom nya<br />
förutsättningar att knyta ihop nya och gamla Smedby,<br />
som idag är åtskilt både fysiskt och mentalt. Fler invånare<br />
stärker det lokala serviceutbudet.<br />
Vid planeringen av den nya stationen är det viktigt att utgå<br />
från vardagslivsperspektivet för att underlätta vardagen för<br />
nuvarande och kommande invånare. Hela-resan-perspektivet<br />
är en del i ett fungerande vardagsliv och (från dörr till dörr)<br />
förutsätter bland annat plats för cykel och bil parkering samt<br />
förutsättningar att ansluta med buss till stationen.<br />
MER VARIERAT BOSTADSBESTÅND<br />
I den fortsatta planeringen fortsätter vi att ta fasta på attraktionskraften<br />
med boendemiljöer i närhet av centrala <strong>Kalmar</strong><br />
samt kust- och rekreationsområden. För att göra det lättare att<br />
bo kvar när livet förändras och för att motverka boendesegregationen,<br />
behöver bostadsbeståndet varieras mer. Bostadsförsörjning<br />
för äldre är inte den största frågan för Västra<br />
staden utan ett mer varierat bestånd som gör att separerade<br />
barnfamiljer kan bo kvar är istället en större fråga. Bostäder<br />
i markplan eller flerbostadshus är viktigt för att nybyggda<br />
bostäder ska komplettera de delar av beståndet som inte är<br />
fysiskt tillgängligt i dag.<br />
INFRASTUKTURSATSNINGAR SKAPAR TRYCK<br />
En tågstation för pendeltåg och en starkare koppling mot flygplatsen<br />
och Hansa City kommer att leda till ett ökat exploateringstryck<br />
i Smedby.<br />
Området Flygstaden ska på sikt utvecklas till en attraktiv<br />
stadsmiljö. Flygstaden har stor regional betydelse och det<br />
strategiska läget i förhållande till E22, järnvägen och flyget<br />
kan på sikt utvecklas till ett <strong>kommun</strong>ikationscentrum för hela<br />
<strong>Kalmar</strong>sundsregionen. Detta möjliggörs genom bland annat<br />
utbyggnad av triangelspår mellan Kust till kustbanan och<br />
Stångådalsbanan och ett nytt stationsläge med koppling till flygplatsen.<br />
Reservat för triangelspår ska säkras innan utveckling<br />
av verksamhet kan ske i stråket mellan flyget och Hansa City.<br />
NY TRAFIKPLATS VID KARLSRO<br />
Vid omdragningen av E22 skapas en ny trafikplats mellan E22<br />
och Riksväg 25. Trafikplats Karlsro kommer att byggas om och<br />
genererar på så vis en ny publik plats till <strong>Kalmar</strong> från söder och<br />
väster. Platsens möjligheter och potential kommer att utredas i<br />
fördjupningen av översiktsplanen för Södra staden.<br />
KNYTA IHOP HOMOGENA DELAR<br />
De olika delarna av Västra staden kan knytas ihop bättre. De<br />
är relativt homogena i sin funktion, med boende i Smedby,<br />
flygverksamhet på flygplatsen, tyngre verksamheter i Flygstaden<br />
och handel i Hansa city, men kan integreras mer med<br />
exempelvis bra cykelvägar och vägar. Ambitionen är att undvika<br />
att glesa ut stadsdelen och istället hålla ihop den. Det<br />
finns också potential att fortsätta utveckla de verksamheter<br />
som finns här idag, exempelvis med hotell i anslutning till<br />
flygplatsen eller Hansa city.<br />
NÄRHETEN TILL<br />
INNERSTADEN<br />
GER GODA<br />
FÖRUTSÄTTNINGAR<br />
TILL EFFEKTIV<br />
KOLLEKTIVTRAFIK<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
<strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong> 135
VÄSTRA STADEN i morgon<br />
LÄTTARE ATT CYKLA OCH ÅKA KOLLEKTIVT<br />
MELLAN VÄSTRA STADEN OCH INNERSTADEN<br />
Ett sätt att stärka den miljömässiga hållbarheten är att planera<br />
för mer service samt fler verksamheter och bostäder nära<br />
hållplatser till kollektivtrafiken. Närheten till Innerstaden ger<br />
goda förutsättningar till effektiv kollektivtrafik. Med bättre<br />
möjligheter att cykla och åka kollektivt kan de onödiga korta<br />
resorna med bil minska. Det stärker ett vardagsliv som främjar<br />
hållbar livsstil.<br />
SKAPA KOPPLINGAR MOT KALMARSUND<br />
Det är viktigt att skapa och identifiera möjliga kopplingar<br />
mellan Smedby och Rinkabyholm för kontakten med <strong>Kalmar</strong>sund.<br />
Den närmaste badplatsen för Smedby finns inom<br />
<strong>fyra</strong> kilometer, på Ekö i Södra staden. En viktig frågeställning<br />
att arbeta med i fördjupningen av översiktsplanen för Södra<br />
staden är hur intressanta och trygga cykelvägar kan skapas<br />
mellan Smedby och Rinkabyholm. Längs kuststräckan från<br />
Bottorpsängarna genom Södra staden till Skärgårdsparken<br />
finns rekreationsområden med höga naturvärden som bör<br />
göras nåbara för invånarna i Smedby. Det behövs en koppling<br />
från Ebbegärde över Karlsro via Rinkabyholm, Skärgårdsparken<br />
till Ekö.<br />
STÄLLNINGSTAGANDE<br />
DET HÄR VILL KALMAR KOMMUN<br />
Verka för att utveckla pendeltågstrafik<br />
med station i Smedby.<br />
Utveckla Smedby med utgångspunkt i<br />
nya stationsläget.<br />
Knyta ihop gamla och nya Smedbys<br />
stadsmiljöer.<br />
Utveckla attraktiva stråk från Smedby för<br />
gående och cyklister till skärgårdsparken,<br />
Rinkabyholm, Hossmo, Trekanten och<br />
Lindsdal.<br />
Ta till vara Smedbys kuperade landskap<br />
och historiska struktur.<br />
Utveckla Flygstaden på ett sådant sätt att<br />
en sammanhängande stadsmiljö skapas<br />
av Smedby, Törneby, Svaneberg, Hagbygärde,<br />
Hansa City och Arenaområdet<br />
med intilliggande kulturlandskap.<br />
Ta tillvara och utveckla vårt unika<br />
stadsintegrerade flygplatsläge, på sikt<br />
kan detta läge utvecklas till ett resecentrum<br />
för <strong>Kalmar</strong>sund.<br />
På sikt ta fram en fördjupad översiktsplan<br />
för Västra staden.<br />
Utreda reservat för triangelspår öster om<br />
Smedby mellan Hansa City och flyget. 1<br />
136<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
<strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong><br />
1 med triangelspår menas här ett spår för att koppla<br />
Kust-till-kust-banan med Stångådalsbanan.
foto:Malin Gustavsson<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
<strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong><br />
137
Krafslösa<br />
Tyska vägen<br />
E22<br />
Trångsundsvägen<br />
Redovisad kartbild berörs<br />
i sin helhet av riksintresse<br />
för flyg höjdbegränsning.<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
138 <strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong><br />
Kylinge<br />
Kläckebergavägen<br />
Bårstad<br />
E22<br />
Nygärde<br />
Motorbana<br />
Kläckebergavägen<br />
Haget<br />
Lindane<br />
E22<br />
Hårstorp<br />
Tegelviks-<br />
I Västra staden finns Dörbyskolan<br />
med årskurs F–5 och fritidshem<br />
samt Barketorpsskolan årskurs<br />
6–9. Här finns också flera förskolor<br />
varav en är fristående.<br />
Bilskrotningsanläggning<br />
Ingelstorpslund<br />
Elverslösa<br />
Ingelstorp<br />
Naturbruksgymnasium<br />
Fuggan<br />
Avfallsanl.<br />
Kläckebergavägen<br />
Barkestorp<br />
E22<br />
Tyska bruket<br />
D<br />
Tingby<br />
Ölandsleden<br />
Ebbetorp<br />
backar<br />
137<br />
Perstorp<br />
<strong>Kalmar</strong> flygplats<br />
<strong>Kalmar</strong><br />
VÄSTRA STADEN i dag<br />
Strandskydd gäller utmed<br />
kust och vattendrag.<br />
Smedby<br />
Fölehagsvägen<br />
Smedby<br />
Kläckebergavägen<br />
Tingby<br />
25<br />
Trångsundsvägen<br />
Fölehagsvägen<br />
Hagbygärde<br />
Flygplatsvägen<br />
Smedbyvägen<br />
Nybrovägen<br />
Ljungbyv<br />
Ljungbyv<br />
E22<br />
Karlsrovägen<br />
Bo<br />
Dörby ka<br />
E22<br />
E22<br />
Törnebylund<br />
Ljungbyvägen<br />
Södra vägen<br />
vägen<br />
25<br />
Tegelviken<br />
Hagbynäs<br />
Gravfält<br />
Sjöslätten<br />
Riksvägen<br />
E22<br />
25<br />
S:t Johannes ka<br />
Boholmsvägen<br />
Dörbylund<br />
Ulvsborg<br />
Ståthållaregatan<br />
Avfallsanl.<br />
Reningsverk<br />
0 0,2 0,4 0,6 0,8 1 1,2 1,4 1,6 1,8 2 km<br />
n<br />
E22<br />
Nygård
Tyska vägen<br />
Krafslösa<br />
Kläckebergavägen<br />
E22<br />
Motorbana<br />
E22<br />
Elverslösa<br />
Trångsundsvägen<br />
E22<br />
Tyska bruket<br />
Ölandsleden<br />
137<br />
<strong>Kalmar</strong> flygplats<br />
<strong>Kalmar</strong><br />
Fölehagsvägen<br />
Trångsundsvägen<br />
Fölehagsvägen<br />
Hagbygärde<br />
Flygplatsvägen<br />
E22<br />
E22<br />
E22<br />
Törnebylund<br />
Södra vägen<br />
vägen<br />
Tegelviks-<br />
Tegelviken<br />
Hagbynäs<br />
Sjöslätten<br />
S:t Johannes ka<br />
Boholmsvägen<br />
Ståthållaregatan<br />
Riksvägen<br />
Kläckebergavägen<br />
Karlsrovägen<br />
Hårstorp<br />
Haget<br />
25<br />
Dörbylund<br />
E22<br />
D<br />
E22<br />
VÄSTRA STADEN i morgon<br />
Reservat för triangelspår<br />
ska säkras innan utveckling<br />
av verksamheter kan ske i<br />
stråket mellan flyget och<br />
Hansa city.<br />
Regionens <strong>kommun</strong>ikationsnav<br />
–stadsmiljö i herrgårdslandskap<br />
med regionala och<br />
internationella inslag.<br />
Avfallsanl.<br />
Reningsverk<br />
0 0,2 0,4 0,6 0,8 1 1,2 1,4 1,6 1,8 2 km<br />
Rinkabyholm<br />
Gravröse<br />
Kylinge<br />
Bårstad<br />
Nygärde<br />
Västra staden<br />
Lindane<br />
<strong>Kalmar</strong><br />
Bilskrotningsanläggning<br />
Ingelstorpslund<br />
Ingelstorp<br />
Naturbruksgymnasium<br />
Fuggan<br />
Avfallsanl.<br />
Idag-karta:<br />
Vård- och omsorgsboende<br />
Service<br />
Förskola<br />
Skola<br />
Belyst motionsspår<br />
<strong>Kalmar</strong>sundsleden<br />
Fast fornlämning<br />
Fast fornlämning<br />
Fast fornlämning<br />
Naturminne<br />
Kläckebergavägen<br />
Barkestorp<br />
Tingby<br />
Ebbetorp<br />
backar<br />
Perstorp<br />
Smedby<br />
Smedby<br />
Kläckebergavägen<br />
Tingby<br />
Riksintresse väg planerat<br />
Riksintresse väg<br />
Riksintresse flyg höjdbegränsning<br />
Flygplats<br />
Riksintresse högexploaterad kust<br />
Riksintresse kulturmiljövård<br />
Idrottsplats<br />
25<br />
Smedbyvägen<br />
Nybrovägen<br />
Ljungbyv<br />
Ljungbyv<br />
Bo<br />
Dörby ka<br />
Ljungbyvägen<br />
Imorgon-karta:<br />
Omgestaltad stadsgata<br />
Förbättra gång- och cykelförbindelse<br />
Rekreationsstråk<br />
Regionalt intresseområde<br />
Viktig entré- och sambandspunkt<br />
Handelsområde<br />
Stadsutvecklingsstråk<br />
Innerstaden<br />
Kulturlandskap<br />
Rekreationsområde<br />
25<br />
Samtliga riksintressen,<br />
förordnanden och<br />
strandskydd som visas på<br />
idag-kartan, gäller även<br />
för imorgon-kartan.<br />
Gravfält<br />
Ulvsborg<br />
Utredningsområde för järnväg<br />
Utredningsområde för<br />
verksamhetsutveckling<br />
Ny E22<br />
Utredningsområde för stationsläge<br />
Utredningsområde för bostäder<br />
Stadsdelsecentrum<br />
Alla förslag på imorgon-kartan<br />
är principer, inte exakta gränser<br />
Utförligare förklaring till kartbegreppen<br />
finns på sidan <strong>10</strong>5<br />
139
SÖDRA STADEN i dag<br />
invånare Södra staden ....2 785<br />
invånare Rinkabyholm ....1 875<br />
pendlare in .................................140<br />
pendlare ut ............................1 229<br />
bilar/<strong>10</strong>00 invånare ...............446<br />
Andelen barn och unga som är<br />
aktiva i en förening är högst i<br />
hela <strong>kommun</strong>en i Rinkabyholm<br />
och klart över genomsnittssiffran.<br />
Skillnaden mellan<br />
könen är små, 78,7 procent av<br />
killarna i åldern 7–20 och<br />
77,7 procent av tjejerna i<br />
samma ålder var med i en<br />
förening år 20<strong>10</strong>.<br />
Södra staden ligger ungefär sju kilometer sydväst om<br />
centrala <strong>Kalmar</strong> och består av förutom Rinkabyholm av<br />
Hossmo, Åmunnen, Dunö, Ekö, Boholmarna, Karlsro samt<br />
Rinkaby. Här bor knappt 2 790 personer varav knappt<br />
1 880 i själva Rinkabyholm. Sedan 1989 har befolkningen<br />
ökat i hela området. Mellan 2006 och 20<strong>10</strong> har befolkningen<br />
ökat med fem procent i området och <strong>fyra</strong> procent i<br />
Rinkabyholm.<br />
MÅNGA BARNFAMILJER OCH FÅ UNGA VUXNA<br />
Här bor många barn och vuxna i åldern 35–44 medan det<br />
bor få 19–29-åringar och äldre över 65 år. Medelåldern är en<br />
av de lägsta i hela <strong>kommun</strong>en. Den har minskat något här<br />
sedan 1989 medan den ökat något i <strong>kommun</strong>en som helhet.<br />
Andelen som lönearbetar och inkomsterna är en av de högsta<br />
i <strong>kommun</strong>en.<br />
MEST STORA VILLOR<br />
Här finns nästan 970 bostäder och de flesta är stora villor. Det<br />
finns inte några bostadsrätter. Det ensidiga bostadsbeståndet<br />
begränsar möjligheten att bo kvar under olika skeden i livet.<br />
Det kan också vara svårt för andra typer av familjer än de som<br />
består av två vuxna (och eventuellt barn) att flytta hit.<br />
MÅNGA PENDLAR HÄRIFRÅN<br />
Många av de vuxna arbetar och de allra flesta gör det utanför<br />
stadsdelen. Den fungerar huvudsakligen som bostadsort och<br />
det finns få arbetstillfällen. Många av de knappt 270 personerna<br />
som jobbar här finns i branscher som kan betecknas som<br />
service till de som bor här som inom förskola och skola, vård<br />
och omsorg och handel. <strong>Mer</strong> än hälften av kvinnorna arbetar<br />
med utbildning och mer än 20 procent med vård och omsorg.<br />
Nästan var tredje man som jobbar här arbetar i byggbranschen.<br />
<strong>10</strong>0-<br />
90-99<br />
80-89<br />
70-79<br />
60-69<br />
50-59<br />
40-49<br />
30-39<br />
20-29<br />
<strong>10</strong>-19<br />
0-9<br />
KOMMUNIKATION<br />
8% 6% 4% 2% 0 0 2% 4% 6% 8%<br />
män<br />
kvinnor<br />
94%<br />
med svensk bakgrund<br />
Utbildning<br />
33% 14% 13%<br />
Bygg<br />
BEFOLKNINGENS ÅLDER<br />
ANDEL FÖRVÄRVSARBETANDE<br />
Vård<br />
ARBETSTILLFÄLLEN<br />
BOSTÄDER<br />
MÅNGA HAR BIL TROTS NÄRHET TILL CENTRUM<br />
Bilinnehavet är högre än genomsnittet för <strong>kommun</strong>en och<br />
högt för att ligga så centralt. Bara i Bergavik, Björkenäs och<br />
Björkudden är bilinnehavet högre i staden.<br />
140<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
<strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong><br />
Landsbygdslinje 121 går mellan Bergkvara och <strong>Kalmar</strong>. En<br />
resa till <strong>Kalmar</strong> central tar 15–20 minuter<br />
SÖDRA STADEN<br />
KALMAR KOMMUN
SÖDRA STADEN i morgon<br />
NÄR E22 FLYTTAR KAN NY STADSDEL UTVECKLAS<br />
Flytten av E22 till ett läge väster om stadsdelen öppnar möjligheter<br />
att utveckla stadsdelen österut. Det kan bli en helt ny<br />
stadsdel mellan nuvarande Rinkabyholm och <strong>Kalmar</strong>sund.<br />
Den övergripande tanken för Södra staden är därför att med<br />
vardagslivsperspektivet i fokus utveckla en ny stadsdel öster<br />
om nuvarande E22. Detta görs mer detaljerat i den fördjupade<br />
översiktsplanen för Södra staden. När omdragningen av<br />
E22 genomförs skapas en ny trafikplats mellan E22 och riksväg<br />
25. Den kommer att generera en ny entréplats till <strong>Kalmar</strong><br />
från söder och väster. Området runt trafikplatsen Karlsro kan<br />
bli intressant för verksamhetsutveckling med anledning av det<br />
goda <strong>kommun</strong>ikationsläget. Utveckling av Södra staden har betydelse<br />
för stadens bostadsförsörjning och stärker indirekt en<br />
utveckling av verksamhetsområdena vid <strong>Kalmar</strong> Öland Airport.<br />
SKAPA KOPPLINGAR MOT KALMARSUND<br />
Det är viktigt att skapa kopplingar mot Dunöfjärden för<br />
att öka de visuella och upplevda kontakten med <strong>Kalmar</strong>sund.<br />
Det gäller att ta fasta på attraktionskraften med boendemiljöer<br />
i närhet av centrala <strong>Kalmar</strong> samt kust med höga<br />
naturvärden och tillgängligheten till rekreationsområden.<br />
Travet utvecklas till ett hästcentrum. Det ska finnas en koppling<br />
som gör det möjligt att röra sig med häst mellan travområdet<br />
och privat hästverksamhet söder om E22.<br />
MER VARIERAT BOSTADSBESTÅND<br />
För att göra det lättare att bo kvar när livet förändras och för<br />
att motverka boendesegregationen, behöver bostadsbeståndet<br />
varieras mer. Bostadsförsörjning för äldre är inte den största<br />
frågan för Södra staden utan ett mer varierat bestånd som gör<br />
att separerade barnfamiljer kan bo kvar är istället en större<br />
fråga. Bostäder i markplan eller flerbostadshus är viktigt för<br />
att nybyggda bostäder ska kompletterade delar av beståndet<br />
som inte är fysiskt tillgängligt i dag.<br />
LÄTTARE ATT CYKLA OCH ÅKA BUSS MELLAN<br />
SÖDRA STADEN OCH INNERSTADEN<br />
Ett sätt att stärka den miljömässiga hållbarheten är att planera<br />
för lokalisering av service, verksamheter och bostäder nära<br />
hållplatser till kollektivtrafiken. Närheten till Innerstaden ger<br />
goda förutsättningar till effektiv kollektivtrafik. Ångloksleden<br />
kan vara intressant att utveckla till kombinerad gång-, cykeloch<br />
kollektivtrafikstråk. Med bättre möjligheter att cykla och<br />
åka kollektivt kan de onödiga korta resorna med bil minska.<br />
Det stärker ett vardagsliv som främjar hållbar livsstil.<br />
STÄLLNINGSTAGANDE<br />
DET HÄR VILL KALMAR KOMMUN<br />
Ta fram en fördjupad översiktplan för<br />
Södra staden.<br />
Utveckla attraktiva stråk för gående och<br />
cyklister till Skärgårdsparken, Ljungbyholm,<br />
Smedby, Flygstaden och längs<br />
kusten.<br />
Utveckla möjlighet för angöring av<br />
fritidsbåtar av olika storlek och eventuell<br />
gästhamn på Klubbholmen och Ekö.<br />
Variera bostadsbeståndet mer.<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
<strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong> 141
Fölehagsvägen<br />
Trångsundsvägen<br />
Fölehagsvägen<br />
Hagbygärde<br />
Flygplatsvägen<br />
E22<br />
E22<br />
E22<br />
Södra vägen<br />
vägen<br />
Tegelviks-<br />
Tegelviken<br />
Törnebylund<br />
Hagbynäs<br />
Sjöslätten<br />
Riksvägen<br />
E22<br />
S:t Johannes ka<br />
Boholmsvägen<br />
Ståthållaregatan<br />
Småbåtshamn<br />
L. Flisö<br />
SÖDRA STADEN i dag<br />
Reningsverk<br />
Oletveten<br />
St. Flisö<br />
väge n<br />
St. Bodö<br />
Boholms<br />
L. Hatten<br />
Lökholmen<br />
Karlsrovägen<br />
25<br />
E22<br />
Ekövägen<br />
Dunövägen<br />
vägen<br />
Dunö-<br />
Kläckebe<br />
25<br />
Smedbyvägen<br />
Nybrovägen<br />
Ljungbyv<br />
Ljungbyv<br />
Ljungbyvägen<br />
Riksvägen<br />
Dunövägen<br />
E22<br />
Hossmo kyrkväg<br />
Hossmo kyrkväg<br />
Rinkabylund<br />
Rinkabyberg<br />
Myrhem<br />
E22<br />
Tingby<br />
Smedby<br />
Rinkabyskolan har förskola, årskurs<br />
F–6 och fritidshem. Det finns även<br />
fler förskolor i Södra staden.<br />
25<br />
Bo<br />
St. Hatten<br />
Ulvsborg<br />
Flöksö<br />
Dörby ka<br />
Strandskydd Gravfält gäller utmed<br />
kust och vattendrag.<br />
Rinkaby<br />
E22<br />
E22<br />
Stommet<br />
St. Binga<br />
Hossmo säteri<br />
Åmunnen<br />
L. Binga<br />
Dörbylund<br />
St. Törnskär<br />
Rinkabyholm<br />
Mudde<br />
Dunö udde<br />
Dunö skär<br />
S Kalvö<br />
St. Tornskär<br />
Eklaskär<br />
S holmen<br />
Slätaskär<br />
V kläpp<br />
Ö kläpp<br />
St. Källarskär<br />
Fågelskyd<br />
L. Krokskär<br />
Yttre Källarskär<br />
Gravröse<br />
Avfallsanl.<br />
St. Krokskär<br />
Långgrund<br />
St. Manskär<br />
Hossmo ka<br />
Kyrkbyn<br />
Fågelsk.omr.<br />
0 0,2 0,4 0,6 0,8 1 1,2 1,4 1,6 1,8 2 km<br />
Smedby<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
142 <strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong>
Ytter-Ören<br />
<strong>Kalmar</strong><br />
Fölehagsvägen<br />
Trångsundsvägen<br />
Fölehagsvägen<br />
Flygplatsvägen<br />
Södra vägen<br />
vägen<br />
Tegelviks-<br />
Riksvägen<br />
Boholmsvägen<br />
Ståthållaregatan<br />
väge n<br />
Boholms<br />
Karlsrovägen<br />
Ekövägen<br />
Dunövägen<br />
vägen<br />
Dunö-<br />
Smedbyvägen<br />
Nybrovägen<br />
Riksvägen<br />
Dunövägen<br />
Kläckebergavägen<br />
25<br />
Ljungbyv<br />
Ljungbyv<br />
Ljungbyvägen<br />
E22<br />
E<br />
Hagbygärde<br />
E22<br />
E22<br />
E22<br />
Törnebylund<br />
Tegelviken<br />
Hagbynäs<br />
Sjöslätten<br />
E22<br />
25<br />
S:t Johannes ka<br />
SÖDRA STADEN i morgon<br />
Avfallsanl.<br />
E22<br />
Reningsverk<br />
Oletveten<br />
Småbåtshamn<br />
L. Flisö<br />
Hossmo kyrkväg<br />
Hossmo kyrkväg<br />
E22<br />
Tingby<br />
Ulvsborg<br />
Rinkaby<br />
St. Binga<br />
Bo<br />
25<br />
E22<br />
E22<br />
Stommet<br />
Hossmo säteri<br />
Fågelsk.omr.<br />
Åmunnen<br />
St. Flisö<br />
Dörbylund<br />
St. Bodö<br />
L. Hatten<br />
I den fördjupade översiktsplanen<br />
för Södra staden kommer framtida<br />
struktur föreslås och hur man ska<br />
tolka begreppet stadsdelscentrum.<br />
Smedby<br />
Rinkabyholm<br />
Lökholmen<br />
Mudde<br />
St. Hatten<br />
Flöksö<br />
St. Törnskär<br />
S Kalvö<br />
St. Tornskär<br />
Eklaskär<br />
S holmen<br />
Slätaskär<br />
V kläpp<br />
Fågelskyd<br />
Stadsmiljö med gröna<br />
förtecken i skärgårdslandskap.<br />
Ö kläpp<br />
Långgrund<br />
Samtliga riksintressen,<br />
förordnanden och<br />
strandskydd som visas på<br />
Dunö udde<br />
St. Källarskär<br />
idag-kartan, gäller även<br />
för imorgon-kartan.<br />
Gravfält<br />
Dunö skär<br />
L. Krokskär<br />
Yttre Källarskär<br />
St. Krokskär<br />
0 0,2 0,4 0,6 0,8 1 1,2 1,4 1,6 1,8 2 km<br />
Gravröse<br />
Verksamhetsområdet vid Hossmo<br />
trafikplats ska anpassas till de<br />
kulturvärden som finns på platsen.<br />
Hossmo ka<br />
Kyrkbyn<br />
Dörby ka<br />
Södra staden<br />
<strong>Kalmar</strong><br />
Idag-karta:<br />
Vård- och omsorgsboende<br />
Service<br />
Förskola<br />
Skola<br />
Belyst motionsspår<br />
Motionsspår<br />
<strong>Kalmar</strong>sundsleden<br />
Fast fornlämning<br />
Fast fornlämning<br />
Fast fornlämning<br />
Rinkabylund<br />
Rinkabyberg<br />
Djurskyddsområde<br />
Naturminne<br />
Schaktningsförbud<br />
Riksintresse väg planerat<br />
Riksintresse väg<br />
Riksintresse högexploaterad kust<br />
Riksintresse kulturmiljövård<br />
Riksintresse naturvård<br />
Riksintresse obruten kust<br />
Riksintresse flyg höjdbegränsning<br />
Flygplats<br />
Idrottsplats<br />
Myrhem<br />
Imorgon-karta:<br />
Omgestaltad stadsgata<br />
Förbättra gång- och cykelförbindelse<br />
Rekreationsstråk<br />
Regionalt intresseområde<br />
Viktig entré- och sambandspunkt<br />
Stadsutveckling<br />
Innerstaden<br />
Rekreationsområde<br />
Utredningsområde för järnväg<br />
Utredningsområde för<br />
verksamhetsutveckling<br />
Ny E22<br />
Utredningsområde för stationsläge<br />
Utredningsområde för bostäder<br />
Stadsdelscentrum<br />
Alla förslag på imorgon-kartan<br />
är principer, inte exakta gränser<br />
Utförligare förklaring till kartbegreppen<br />
finns på sidan <strong>10</strong>5<br />
143
VÄRDEBASERAD STADSUTVECKLING – en<br />
metod att hantera dagens krav & förväntningar<br />
Stadsplaneringen blir alltmer komplex. Det kan vara lika viktigt att vara synlig<br />
globalt som lokalt. Ny teknik ändrar, ibland drastiskt, rutiner eller vanor. Nya<br />
trender kan snabbt växa och påverka. Ett exempel är begreppet stadsodling<br />
som på kort tid blivit en faktor att räkna med. Att hitta metoder som kan hantera<br />
dessa nya förutsättningar är en överlevnadsfråga. Begrepp som till exempel<br />
stadsbyggnadsakupunktur eller värdebaserad stadsbyggnad är ett par svar. Ett<br />
sätt att förhålla sig är att stadsplanera utifrån de lokala förutsättningar som finns<br />
men med ett globalt perspektiv.<br />
I stadsbyggnadssammanhang är tidshorisonten lång och många intressen och behov<br />
ska beaktas och jämkas samman. Tidigare har det generellt funnits tendenser att alltför<br />
starkt låsa sig vid en slutbild som visar en fysisk miljö. Innan den lösningen är<br />
på plats har förutsättningar ofta ändrats på ett sätt som man i planeringsskedet inte<br />
kunde förutse. Låsta planer av det slaget fylls sällan av det liv som var avsikten, utan<br />
blir snarare en begränsning för en kontinuerlig utveckling och förnyelse. Dagens stadsutveckling<br />
innebär mer än så; till plankartans två dimensioner läggs rummets tredje,<br />
tidens fjärde och stadslivets femte dimension, för att fånga in helheten. De ekonomiska<br />
förväntningsvärdena, som alltid finns med, kan här antingen bromsa eller driva<br />
på önskvärd stadsutveckling. De statiska planeringsmodellerna måste alltså bytas ut<br />
mot mer dynamiska.<br />
Värdebaserad stadsutveckling innebär att tidigt formulera en tydlig, bärkraftig och<br />
engagerande vision att navigera utvecklingen efter. Den innebär ett holistiskt arbetssätt<br />
som strävar efter att sätta platsens människor och verksamheter i centrum.<br />
Ett holistiskt arbetssätt handlar inte enbart om hur den färdigbyggda miljön ska se<br />
ut och fungera utan minst lika mycket om vägen dit. Visionen är förutsättningen för<br />
att skapa enade krafter som arbetar i samma riktning. Den bör utöver den fysiska<br />
miljön även innefatta hanteringen av sociala, ekonomiska och administrativa frågor.<br />
<strong>Stadsliv</strong> blir alltmer nyckelbegrepp för en framgångsrik stadsutveckling.<br />
VÄRDEBASERAD STADSUTVECKLING OMFATTAR<br />
BÅDE KORTA OCH LÅNGA TIDSHORISONTER OCH<br />
BJUDER IN TILL ATT STÄLLA FRÅGAN: PÅ VILKET<br />
SÄTT STÄRKER DET HÄR UNIKA KALMAR?<br />
Fyra platser är särskilt betydelsefulla att utveckla till attraktiva stadsrum, viktiga<br />
som generatorer för ökat stadsliv. Området runt Sveaplan med kultur, bostäder<br />
och service. Området kring korsningen Erik Dahlbergs väg – Norra vägen med<br />
<strong>kommun</strong>al verksamhet, bostäder och service. Området kring korsningen Tyska<br />
vägen – Norra vägen med bostäder, arbetsplatser och service. Ölandshamnen med<br />
universitet, gästhamn och service.<br />
HÅLLBAR<br />
STADSBYGGNAD<br />
Även vid en hög utvecklingstakt<br />
klarar staden av att möta<br />
behovet av nya bostäder och<br />
arbetsplatser under överskådlig<br />
tid. Men strategimodellen<br />
bedöms att klara en betydligt<br />
längre tidsperiod än så.<br />
TRE STADS-<br />
UTVECKLINGSSTRÅK<br />
1. FRÅN A TILL Ö Norra staden har<br />
en stor betydelse för stadens bostadsförsörjning<br />
och betydelse för<br />
stadens utbud av verksamheter.<br />
Norra staden ökar komplexiteten.<br />
2. CITY TILL CITY Utvecklingstråket<br />
mellan Kvarnholmen och Hansa<br />
city/<strong>Kalmar</strong> Öland Airport har<br />
mycket stor betydelse för dels stadens<br />
bostadsförsörjning över en<br />
mycket lång tid, dels för att staden<br />
blir ett starkt regioncentra.<br />
3. DIAGONALEN Diagonalen har<br />
stor betydelse för att utveckla vardagsstaden<br />
och kraftigt höja livskvaliten<br />
för ett stort antal stadsbor<br />
samt skapa nya attraktiva bostäder,<br />
verksamheter och stärka det<br />
lokala serviceunderlaget.<br />
144<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
<strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong>
SAMLAD STRATEGIMODELL<br />
Ett signum för <strong>Kalmar</strong>s stadsmiljö är hur<br />
bebyggelse-, grön- och vattenstrukturerna<br />
berikar varandra med utgångspunkt<br />
i landskapets förutsättningar.<br />
Stadens fem delar<br />
Lindsdal: Nya bostäder i<br />
Lindsdal utvecklas längs<br />
Diagonalen.<br />
Norra staden: De båda<br />
stadsutvecklingsstråken<br />
A till Ö och Diagonalen<br />
har stor betydelse för<br />
Norra stadens utveckling<br />
som ett alternativ<br />
till Innerstaden.<br />
Västra staden: Verksamhetsområdet<br />
Flygstaden<br />
har regional betydelse. Regionens<br />
större vägar (25:an,<br />
E22:an och Ölandsleden),<br />
stambanan och Stångådalsbanan<br />
samt <strong>Kalmar</strong> Öland<br />
Airport passerar området.<br />
Ovanligt gynnsamma förutsättningar<br />
för ett regionalt<br />
<strong>kommun</strong>ikationscentra.<br />
Innerstaden: Har mycket stor betydelse<br />
för bostadsförsörjningen.<br />
Området K2 (arbetsnamn på<br />
gamla industriområdet) är så stort<br />
att det ger staden möjligheten att<br />
utveckla en ny unik stadsmiljö vad<br />
gäller arkitektur, struktur och skala<br />
över en lång tidsperiod. Stadskärnan<br />
– en del av innerstaden.<br />
Utveckling av en modern attraktiv<br />
stadskärna är en förutsättning för<br />
att kunna utveckla staden till en<br />
universitetsstad och en besöks/<br />
turiststad med internationell dragningskraft.<br />
Kombinationen av ett<br />
nytt, modernt och internationellt<br />
universitet i en historisk stadsmiljö<br />
med internationellt värde är unik.<br />
Södra staden: Utveckling av<br />
Södra staden har betydelse<br />
för stadens bostadsförsörjning<br />
och stärker indirekt en utveckling<br />
av området Flygstaden,<br />
verksamhetsområdena vid<br />
<strong>Kalmar</strong> Öland Airport.<br />
0 1 2<br />
0,2 0,4 0,6 0,8 km<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN<br />
<strong>Mer</strong> <strong>Stadsliv</strong> 145