Inventering och antikvarisk undersökning - Kalmar kommun
Inventering och antikvarisk undersökning - Kalmar kommun
Inventering och antikvarisk undersökning - Kalmar kommun
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong><br />
RAPPORT<br />
2002 10 02<br />
Rapport från inventering <strong>och</strong> <strong>antikvarisk</strong> <strong>undersökning</strong> av<br />
<strong>Kalmar</strong> folkpark<br />
Samhällsbyggnadsförvaltningen
Förord<br />
Parkmiljön i <strong>Kalmar</strong> Folkpark har sedan 1970-talet befunnit sig i dvala då dess lönsamhet har varit i<br />
fokus <strong>och</strong> de byggnader <strong>och</strong> trädgårdsdetaljer som slitits ut inte ersatts. Man har sedan 1992 drivit<br />
verksamheten under affärsmässiga former som ett allaktivitetshus där möjlighet funnits, <strong>och</strong> finns, för<br />
möten, loppmarknader, auktioner, fester <strong>och</strong> konferenser. Parken har legat i skuggan <strong>och</strong> blivit allt mer<br />
utarmad <strong>och</strong> nedsliten. De senaste åren har olika aktörer visat intresse för att bebygga parkmarken utan<br />
koppling till områdets hundraåriga funktion som folkpark.<br />
Eftersom detta skulle vara nådastöten för parken som sådan har <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong> valt att låta göra en<br />
noggrann <strong>antikvarisk</strong> <strong>och</strong> biologisk utredning. Ett underlagsmaterial i form av <strong>antikvarisk</strong>a<br />
<strong>undersökning</strong>ar av parkens byggnader finns redan att tillgå, där även en kort historik angående<br />
arbetarrörelsens <strong>och</strong> folkparkens tillkomst <strong>och</strong> utveckling beskrivs. Den för handen liggande rapporten<br />
tar bara upp vissa hållpunkter när det gäller arbetarrörelsens utveckling. För mer information hänvisas<br />
därför till ’Folkets Park i <strong>Kalmar</strong> – kort historik om byggnadernas tillkomst’ av Henrik Åsenius.<br />
Rapporten skall belysa vad de olika tidsperiodernas förändringar när det gäller aktiviteter <strong>och</strong><br />
byggnadernas tillkomst har betytt för parkens utformning <strong>och</strong> utveckling. Den skall resultera i ett<br />
underlagsmaterial att användas vid ställningstagande angående parken i samband med detaljplaner för<br />
stadsdelen i sin helhet.<br />
Fältarbeten, <strong>antikvarisk</strong> <strong>undersökning</strong> <strong>och</strong> sammanställning har utförts av Demeter Trädgårdsform KB<br />
genom Elisabeth Jörgensen.<br />
Rapporten har klarlagt parkanläggningens kulturhistoriska värden, både som ett exempel på en<br />
borgares lantställe på 1700-talet <strong>och</strong> en folkparks tillkomst <strong>och</strong> utveckling under 1900-talet. Det är en<br />
förhoppning att denna rapport skall bidra till förståelse för de stora värden som finns i att bevara <strong>och</strong><br />
återge Folkparken lite av sin gamla roll i verksamheten. Det skulle ligga helt rätt i tiden då trädgård<br />
<strong>och</strong> park de senaste åren har genomgått en renässans.<br />
Elisabeth Jörgensen<br />
Trädgårdsarkitekt / -historiker<br />
2 (34)
Innehåll<br />
2 Förord<br />
3 Innehåll<br />
4 <strong>Kalmar</strong> Folkets Park<br />
Inledning<br />
6 Bakgrund <strong>och</strong> utveckling från 1700-talets mitt till år 1900<br />
Lindsberg på 1700-talet<br />
7 1800-talets gestaltning<br />
8 Sommarstället Lindsberg blir <strong>Kalmar</strong> Folkpark<br />
Köpet<br />
Invigningen<br />
11 Omställningen till en folkets park<br />
Åren 1900 till 1915<br />
13 Folkparkens vaktmästare den första tiden<br />
15 Folkparkens byggnader fram till 1930<br />
17 En ny tidsålder gör sitt intåg i Folkets park<br />
19 1970 <strong>och</strong> framåt<br />
21 Några gamla bilder från Folkparken i <strong>Kalmar</strong><br />
26 Några nya bilder från Folkparken i <strong>Kalmar</strong><br />
30 Slutledning / analys<br />
33 Källor<br />
3 (34)
FAKTARUTA<br />
<strong>Kalmar</strong> stad<br />
Det är inte helt<br />
belagt när <strong>Kalmar</strong><br />
stad grundlades<br />
men det uppskattas<br />
till<br />
omkring 1200.<br />
Stadsindikationer<br />
uppträder vid<br />
1200-talets mitt.<br />
På 1300-talet var<br />
borgen i <strong>Kalmar</strong><br />
ett av rikets<br />
starkaste fästen<br />
<strong>och</strong> Gamla staden<br />
omgavs av en<br />
ringmur. <strong>Kalmar</strong><br />
hade en viktig roll<br />
i medeltidens<br />
nordiska politik<br />
med en höjdpunkt<br />
vid bildandet av<br />
<strong>Kalmar</strong>unionen<br />
1397. Under<br />
medeltiden höll<br />
sig befolkningsmängden<br />
mellan<br />
1500 till 2000<br />
invånare.<br />
Staden förstördes<br />
under <strong>Kalmar</strong>kriget<br />
1611-13.<br />
En eldsvåda<br />
förstörde återigen<br />
staden 1647<br />
varefter man<br />
började<br />
flyttningen till<br />
Kvarnholmen.<br />
Där byggde man<br />
en ny stad med<br />
regelbunden rutplan<br />
enligt tidens<br />
ideal med Storgatan<br />
som<br />
mittaxel.<br />
Roskildefreden<br />
1658 innebar att<br />
<strong>Kalmar</strong> inte<br />
längre hade<br />
fördelarna av att<br />
vara gränsstad<br />
med de<br />
ekonomiska<br />
KALMAR FOLKETS PARK<br />
Inledning<br />
Läge<br />
<strong>Kalmar</strong> folkpark är beläget nordväst om <strong>Kalmar</strong> Gamla stad med slottet <strong>och</strong><br />
Kvarnholmen invid havet i öster. Den ligger på området som i äldre tider<br />
benämndes Broslät utmed Södra vägen som redan tidigt utgjorde en<br />
tillfartsled till <strong>Kalmar</strong>. Vid parkens tillkomst omgavs den av ett<br />
kulturlandskap <strong>och</strong> låg då utanför stadens gamla ringmur. Under tidens gång<br />
har stora förändringar skett både i parken <strong>och</strong> dess omgivning. Idag har<br />
tomten folkparken ligger på benämningen Vesslan 1<strong>och</strong> 2.<br />
Fig 1<br />
Syfte<br />
Syftet med inventeringen <strong>och</strong> dokumentationen av <strong>Kalmar</strong> folkpark är att få<br />
en kartläggning av dess tillkomst <strong>och</strong> utveckling fram till idag. Den skall<br />
utgöra en grund för beslutsfattande när det gäller framtida användning <strong>och</strong><br />
detaljplaneringen av dess omgivning. Dessutom skall en träd- <strong>och</strong><br />
buskvårdsplan upprättas.<br />
Metod<br />
Utgångspunkt för arbetet har varit en rad centrala frågeställningar. Hur har<br />
parkens yttre gränser sett ut <strong>och</strong> hur har de förändrats. Hur har trädgården sett<br />
ut i äldre tider innan den antog formen av en offentlig anläggning, en<br />
folkpark. Hur ser sedan utvecklingen ut i arbetarrörelsens regi. Vilka<br />
förändringar har omgivningen i parkens omedelbara närhet genomgått. Har<br />
användningen av parkmarken ändrats <strong>och</strong> i så fall hur <strong>och</strong> varför, etc.<br />
Uppdraget inleddes i slutet av Maj 2002 då inmätning <strong>och</strong> växtinventering<br />
genomfördes. Som underlag användes <strong>kommun</strong>ens tomtkarta i skala 1:400.<br />
Utifrån detta material upprättades sedan en situationsplan i skala 1:400.<br />
Växtmaterialet mättes in liksom gångar, rabatter, terrasseringar etc. Under<br />
sommaren genomfördes kompletterande växtinventeringar.<br />
Avritningar av gamla kartor i samma skala, den tidigaste från 1854, har<br />
upprättats. Detta för att få ett bra underlag för jämförelse. Ett bra material där<br />
kartversioner från olika tidsepoker kan jämföras ger mycket information om<br />
tidpunkter för större förändringar i markens yttre <strong>och</strong> inre gränser <strong>och</strong> rivna<br />
byggnaders placering i förhållande till dagens.<br />
Fotografier <strong>och</strong> beskrivningar i text har tillhandahållits av Folkparken i<br />
<strong>Kalmar</strong>, <strong>Kalmar</strong> Läns Museum <strong>och</strong> <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong>s kartarkiv. Dessutom<br />
har intervjuer gjorts med en privatperson med anknytning till folkparken,<br />
Gilbert Magnusson.<br />
4 (34)
fördelar det<br />
innebar. Men under<br />
1700-talet<br />
förbättrades<br />
konjunkturerna åter<br />
då sjöfarten<br />
expanderade. 1770<br />
hade staden en<br />
befolkning på<br />
3 500 invånare.<br />
<strong>Kalmar</strong> upphörde<br />
som befästningsstad<br />
1822 <strong>och</strong> den<br />
gamla ringmuren<br />
revs successivt.<br />
Under 1800-talet<br />
tappar <strong>Kalmar</strong><br />
mycket av sin forna<br />
ställning bland de<br />
ledande städerna i<br />
landet.<br />
Industrialiseringen<br />
kom relativt sent<br />
till <strong>Kalmar</strong> <strong>och</strong><br />
utvecklingen<br />
skedde långsamt.<br />
NE<br />
Sammanfattning av inventering <strong>och</strong> dokumentation<br />
Genom att jämföra gammalt kartmaterial, den första daterad 1854, <strong>och</strong><br />
folkparkens utformning idag blir flera tidpunkter för medveten omgestaltning<br />
tydliga. Det står också klart att efterhand som användningen av parken<br />
förändras, skjuts tyngdpunkten under 1900-talet från park <strong>och</strong> trädgård till de<br />
byggnader <strong>och</strong> ytor som aktiviteterna inom folkparkens regi kräver. Både<br />
utifrån besökarnas förväntningar <strong>och</strong> de ekonomiska villkor som man lever <strong>och</strong><br />
har levt under. Det innebär att under 1900-talet har parkens gestaltning fått stå<br />
tillbaka <strong>och</strong> anpassats till folkparken nöjesverksamhet.<br />
Den tidigaste karta som visar <strong>Kalmar</strong> folkparks planlösning är ’Karta öfver<br />
staden <strong>Kalmar</strong> med dertill lydande Egor’ upprättad 1854. Den benämns där<br />
Lindsberg <strong>och</strong>, enligt minnessrkiften upprättad inför Folkparkens 25-<br />
årsjubileum, uppskattas trädgårdens <strong>och</strong> parkens tillkomst vara 1770. Att det<br />
skulle ha skett någon omgestaltning av parken under tiden 1770 till 1854<br />
framkommer inte av det material som undersökts. Enligt en beskrivning<br />
daterad 1865 skriver G V Sylvander att parken bestod av en skogsdunge <strong>och</strong><br />
en trädgård.<br />
På en karta daterad 1868 har skogsdungen en annan gestaltning med tydliga<br />
gångstråk i den uppluckrade geometriska <strong>och</strong> romantiska stil som var tidens<br />
ideal. Någon gång mellan 1865 <strong>och</strong> 1868 genomgick parken denna större<br />
förändring. Enligt ett intyg upprättat av <strong>Kalmar</strong> läns museum 1995 byggdes<br />
lusthuset ’Snuskulan’ omkring 1880. Kartmaterialet pekar på att den 1868<br />
redan var planerad, kanske byggd.<br />
Nästa tidpunkt för en större förändring sker när arbetarrörelsen köper<br />
Lindsberg <strong>och</strong> gör om den till folkpark. Gångar <strong>och</strong> rabatter anpassas till att<br />
klara ett större besökartryck <strong>och</strong> en dansbana <strong>och</strong> en liten teaterbyggnad byggs<br />
redan de första åren. Det gamla boningshuset används som serveringslokal<br />
fram till 1922 då en ny byggs. 1928 bryts parkens mittaxel då en stor<br />
teaterbyggnad uppförs.<br />
På 1940-talet genomgick parken ytterligare en större förändring då en ny<br />
vinterbonad dansbana byggdes <strong>och</strong> parkens yttre gränser utökades. Det är vid<br />
denna tid som den nuvarande dammen anläggs <strong>och</strong> ingången flyttas från Södra<br />
vägen till Falkenbergsvägen.<br />
<strong>Inventering</strong> <strong>och</strong> uppmätning av parken visar rester av den ursprungliga yttre<br />
gräns som parken hade samt spår efter ett gångsystem som vid kartöverlägg<br />
stämmer överens med 1868 års karta. Växtmaterialet i form av buskar <strong>och</strong><br />
mindre träd härrör i stort från 1940-talet då parken utvidgades <strong>och</strong> flera gamla<br />
byggnader revs. Det höga trädbeståndet har en uppskattad ålder av 100-150 år.<br />
Fig 2<br />
Vice borgmästare Lind var en av de första som lät bygga ett sommarställe<br />
utanför vallarna som då omgärdade <strong>Kalmar</strong>. Tiden för parkens anläggning<br />
uppskattas till omkring 1770. Lindsberg hade sedan flera ägare innan<br />
snusfabrikör Per Oskar Engström någon gång under 1800-talets senare hälft<br />
köpte Lindsberg. Nästa ägare var riksbanksdirektör Ernst Ancker som år 1900<br />
sålde parken till arbetarrörelsen i <strong>Kalmar</strong>. De bildade en ekonomisk förening<br />
som skulle sköta skötsel <strong>och</strong> drift av folkparken. Föreningen Folkets Hus i<br />
<strong>Kalmar</strong> gick i konkurs 1992 <strong>och</strong> en ny förening bildades som skulle driva<br />
verksamheten under affärsmässigas former. Folkparken drivs idag som ett<br />
allaktivitetshus för möten, auktioner, loppmarknader, konferenser <strong>och</strong> fester.<br />
Parken står öppen för allmänheten <strong>och</strong> består idag främst av ett högt, gammalt<br />
trädbestånd, buskage i parkens yttre gränser samt solitärer <strong>och</strong> stora gräs- <strong>och</strong><br />
asfaltytor.<br />
5 (34)
Borgarens<br />
sommarställe på<br />
1700-talet<br />
Under 1600-talet<br />
ingick en<br />
trädgårdsanläggning<br />
till både lust <strong>och</strong><br />
nytta i en<br />
ståndsmässig<br />
anläggning. Slott<br />
<strong>och</strong> herrgårdar<br />
anlade trädgårdar<br />
enligt barockens<br />
mönster fast i<br />
mindre skala.<br />
Nyttoträdgårdens<br />
alster ingick i<br />
kosthållningen.<br />
Under 1700-talet<br />
spred sig intresset<br />
för trädgårdskulturen<br />
till präster<br />
<strong>och</strong> stadsborgare.<br />
En ny ekonomiskt<br />
stark grupp borgare<br />
började intressera<br />
sig för att investera i<br />
mark. Att vara en<br />
god hushållare<br />
ingick i tidens ideal<br />
<strong>och</strong> att experimentera<br />
med nya sorter<br />
<strong>och</strong> odlingstekniker<br />
spred sig till allt<br />
fler. Det blev<br />
vanligt att borgare<br />
med goda<br />
ekonomiska<br />
förutsättningar lät<br />
bygga ett lantställe<br />
som kunde<br />
användas som<br />
sommarställe eller<br />
vinterbonades för<br />
åretruntboende.<br />
Vice borgmästare<br />
Anders Lind<br />
Han föddes 1733 i<br />
Karlskrona <strong>och</strong><br />
verkade som<br />
stadssekreterare <strong>och</strong><br />
vice borgmästare i<br />
<strong>Kalmar</strong> under sin<br />
levnad. Tre<br />
händelser kommer<br />
man ihåg honom<br />
för. Sina tvister med<br />
lektor Stagnell, sin<br />
röda klädeskappa<br />
<strong>och</strong> sitt sommarställe<br />
Lindsberg.<br />
Bakgrund <strong>och</strong> utveckling från 1700-talets mitt till år 1900<br />
Lindsberg på 1700-talet<br />
Lindsberg byggdes som ett sommarställe vid 1700-talets mitt <strong>och</strong> trädgården<br />
tros vara anlagd omkring år 1770. Det var ett av de första sommarställen som<br />
anlades av en av staden <strong>Kalmar</strong>s borgare på malmarna utanför vallarna.<br />
Byggmästare var vice borgmästare Anders Lind. En av <strong>Kalmar</strong> stads historiker<br />
G V Sylvander skriver 1865 följande: ’Han har efterlämnat ett vackert minne i<br />
anläggningen av det lilla trevliga sommarstället, nedanför Sandås, vid vägen till<br />
Falkenberg, som han upptog ur ett för fäfot liggande stenröse <strong>och</strong> oändligt kärr,<br />
upphöjde, stenröse <strong>och</strong> utlade till jämnt fält, vilket han sedan planterade med<br />
dess nuvarande (=1865) vackra skogsdunge <strong>och</strong> trädgård, samt bebyggde med<br />
det likaledes nuvarande boningshuset. Sålunda skapade han en liten täck<br />
lägenhet vid landsvägen, i stället för det vanprydande stenröset. Han uppkallade<br />
också stället efter sig med namnet Lindsberg.’<br />
Borgmästare Lind dog i <strong>Kalmar</strong> 1793.<br />
Den karta som finns tillgänglig <strong>och</strong> som närmast kan ge en vink om hur<br />
Lindsberg såg ut vid slutet av 1700-talet är upprättad 1854. Här finns en<br />
byggnad inritad på kullen i tomtens västra del. Enligt minnesskriften ’<strong>Kalmar</strong><br />
folkparks historia’ är det en kvarn <strong>och</strong> eventuellt är stugan nedanför kvarnstuga.<br />
Mittpartiet är ordnat som lustträdgård <strong>och</strong> i östra änden syns en grupp av fyra<br />
byggnader. En huvudbyggnad med två flyglar <strong>och</strong> ett uthus. Marken sydöst om<br />
byggnaderna utgjordes av en nyttoträdgård. Den har en streckad markering på<br />
kartan. Byggnadernas placering pekar på att ingången låg vid Södra vägen.<br />
Fig 3 <strong>och</strong> 4<br />
Lindsberg ligger utanför stadens vallar <strong>och</strong> i dess närhet finns 1854 flera tomter<br />
markerade som har större eller mindre trädgårdsanläggningar. De som kan<br />
nämnas är Falkenberg <strong>och</strong> Stensberg. Marken i parkens omedelbara närhet<br />
beskrivs som åkerjord. Norr om Södra vägen ligger vid denna tid ’Skälbys egor’.<br />
På ’Plan af <strong>Kalmar</strong> <strong>och</strong> dess förstäder 1831’ finns en stor park <strong>och</strong> trädgård<br />
markerad invid slottet där Stadsparken ligger idag.<br />
6 (34)
1800-talets<br />
trädgårdsideal<br />
Den tyska stilen<br />
dominerade<br />
trädgårdarna under<br />
1800-talets andra<br />
hälft. Slingrande<br />
oregelbundna<br />
gångar, rundlar <strong>och</strong><br />
tapetgrupper<br />
kännetecknar dessa<br />
trädgårdar. Man<br />
älskade att<br />
dekorera sin<br />
trädgård <strong>och</strong> bland<br />
annat byggde man<br />
lusthus. Denna stil<br />
användes först i<br />
Tyskland då man<br />
anlade de stora<br />
stadsträdgårdarna<br />
men det var lätt att<br />
anpassa dem till<br />
mindre trädgårdar<br />
<strong>och</strong> parker.<br />
Snusfabrikör<br />
P O Engström<br />
Fig 7<br />
1936 startade<br />
änkan efter en<br />
sjökapten,<br />
Charlotte<br />
Engström, en<br />
tobaksindustri i<br />
<strong>Kalmar</strong>. Charlotte<br />
var dotter till en<br />
tobaksfabrikör i<br />
Blekinge, J W<br />
Kramer. 1860 blev<br />
hennes äldsta son<br />
Per O Engström<br />
delägare i sin<br />
moders industri <strong>och</strong><br />
från 1870 drev han<br />
rörelsen själv. Han<br />
lät bygga den höga,<br />
åttakantiga utsiktspaviljong,<br />
som<br />
ännu står kvar på<br />
kvarnbacken. Efter<br />
den stora, bruna<br />
kupolkulan, som<br />
kröner byggnaden<br />
fick den heta<br />
’Snuskulan’.<br />
1800-talets gestaltning<br />
Någon gång mellan 1865 <strong>och</strong> 1868 genomgår Lindsberg en förändring.<br />
Sylvander beskrev mittpartiet som skogsdunge 1865. Ingenting nämns om<br />
gångar eller att en damm skulle finnas där. När det gäller byggnaderna på<br />
tomten är den västra flygeln riven på 1868 års karta . Det är möjligt att det<br />
vid denna tid har skett ett ägarbyte <strong>och</strong> att Lindsberg har rustats upp <strong>och</strong> då<br />
fått en gestaltning enligt 1800-talets ideal.<br />
Fig 5 <strong>och</strong> 6<br />
På kullen i väster är fortfarande en byggnad markerad, men denna gång är<br />
den rund <strong>och</strong> har samma placering som Snuskulan har idag. Kanske är den<br />
byggd redan nu? Gångar, damm <strong>och</strong> odlingsbäddar är tydligt utmärkta. En<br />
förklaring som hör till kartan finns <strong>och</strong> där benämns den västra delen, till<br />
vänster om dammen, som trädgård, äng, högländ kulle, hårdvall.<br />
Mittenpartiet jämn hårdvall <strong>och</strong> åbidem trädgård hårdvall. Framför<br />
huvudbyggnaden på gårdsplanen finns en rundel, en typisk detalj i den tyska<br />
stilen, markerad med ett j. Denna markering har även marken bakom huset.<br />
De utgjorde förmodligen den rena prydnadsträdgården. Ingången ligger<br />
fortfarande vid Södra vägen. Öster <strong>och</strong> norr om byggnaderna är områdena<br />
utmärkta som jordland bestående av sandmylla. Dammen kan vara en<br />
uppdämning av vattnet i det träskområde som Sylvander beskriver.<br />
1868 ligger Lindsberg fortfarande utanför stadens vallar <strong>och</strong> omges av ett<br />
odlingslandskap. Ägorna i Lindsbergs närhet är de samma förutom norr om<br />
Södra vägen där nu ’Slottsladugården’ ligger.<br />
fig 8<br />
7 (34)
Arbetarrörelsen i<br />
<strong>Kalmar</strong><br />
Starten för<br />
arbetarrörelsen i<br />
<strong>Kalmar</strong> var en<br />
strejk som utbröt<br />
1881. Fyra<br />
fackföreningar<br />
bildade 1890<br />
Fackföreningarnas<br />
Centralförening<br />
(senare omorganiserat<br />
med det nya<br />
namnet <strong>Kalmar</strong><br />
Samverkande<br />
Fackföreningar).<br />
De startade 1892<br />
en byggnadsfond<br />
vars syfte var att<br />
skapa ett Folkets<br />
hus.<br />
Riksbankdirektör<br />
Ernst Georg<br />
Ancker<br />
E Ancker föddes i<br />
Norra Varalövs<br />
församling 24 maj<br />
1851. Han<br />
intresserade sig<br />
tidig för<br />
folkparksidén <strong>och</strong><br />
studerade den i<br />
Malmö där den<br />
förverkligades år<br />
1892. När han<br />
sedan fick<br />
anställning i<br />
<strong>Kalmar</strong> ville han<br />
bereda arbetarna<br />
där samma<br />
möjlighet till nöje<br />
<strong>och</strong> rekreation.<br />
Sommarstället Lindsberg blir <strong>Kalmar</strong> Folkpark<br />
Köpet<br />
Riksbanksdirektör Ernst Ancker erbjöd på eget initiativ fackföreningarna att<br />
köpa hans sommarställe Lindsberg. Han var välvilligt inställd till<br />
arbetarrörelsen <strong>och</strong> gav därför goda villkor. Han hade varit i Malmö <strong>och</strong><br />
studerat hur folkparken där växte fram.<br />
Egendomen Lindsberg köptes efter en del förhandlingar för<br />
byggnadsfondens insamlade medel år 1900 för 9000 kronor. Den bestod av<br />
en stor park med tillhörande liten sommarvilla. Betalning skulle ske med en<br />
kontantinsats på 1 500 kronor <strong>och</strong> en avbetalning på 500 kronor per år.<br />
Redskap, trädgårdsmöbler <strong>och</strong> andra saker ingick i köpet för 400 kronor.<br />
Den 29 augusti år 1900 gjordes affären upp. På så sätt fick arbetarna en stor<br />
park med en liten villa i stället för ett folkets hus.<br />
Det var nödvändigt att starta en ekonomisk förening vars uppgift skulle vara<br />
att förvalta äganderätten <strong>och</strong> skötseln av parken. ’Föreningen Folkets Hus u.<br />
p. a’s första protokoll är fört vid ett konstituerande sammanträde onsdagen<br />
den 26 september 1900.<br />
Då parkföreståndare F V Thorsson från Ystad vid samma tid besökte <strong>Kalmar</strong><br />
bad styrelsen honom om råd angående parkens organisation <strong>och</strong> skötsel. Han<br />
föreslog att styrelsen skulle fungera som en festkommitté <strong>och</strong> att arvodet då<br />
kunde lösas genom att ta 10 % på inträdesbiljetterna. De skulle hyra in så lite<br />
hjälp som möjligt <strong>och</strong> i så fall till låg kostnad. Man skulle i första hand<br />
försöka få frivillig hjälp.<br />
Inför invigningsfesten tog man hjälp utifrån. Trädgårdsmästare Forsberg<br />
gjorde sådant i parken de inte själv hann göra. Hans arvode låg på 30 öre i<br />
timmen. Annars ville man i första hand anlita medlemmar eller organiserade<br />
arbetare. Till den första festen fick man låna det som behövdes, förutom<br />
kaffekoppar <strong>och</strong> kannor som köptes in.<br />
Invigningen<br />
Invigningen av Folkparken gick av stapeln söndagen den 16 september 1900.<br />
Fig 9<br />
Makarna Ancker<br />
var med på<br />
folkparkens<br />
invigningsfest den<br />
16 september år<br />
1900. Fru Bertha<br />
Fig 10<br />
Här följer ett utdrag ur årsskiften ’<strong>Kalmar</strong> Folkparks Historia’.<br />
8 (34)
Ancker stod i sitt<br />
gamla kök <strong>och</strong> skötte<br />
kaffekokning medan<br />
maken höll<br />
invigningstal. De<br />
besökte sedan ofta<br />
folkparken <strong>och</strong> följde<br />
dess utveckling med<br />
intresse.<br />
Varför en<br />
Folkpark ?<br />
Folkparkens tillkomst<br />
hänger samman med<br />
den i stadsmiljön nya<br />
samhällsklass som<br />
arbetarna utgjorde.<br />
Industrin krävde<br />
många arbetare som<br />
på kort tid ökade<br />
stadens befolkning<br />
drastiskt. I dess spår<br />
följde många problem,<br />
<strong>och</strong> en av lösningarna<br />
var att skapa en plats i<br />
det gröna för nöje <strong>och</strong><br />
rekreation.<br />
Grundarna av dessa<br />
parker utgjordes oftast<br />
av de organiserade<br />
arbetarna i staden med<br />
hjälp av någon<br />
borgare som var<br />
välvilligt inställd till<br />
arbetarrörelsen.<br />
Den första<br />
folkparken i Sverige<br />
grundades 1892 i<br />
Malmö. Som<br />
förebild hade man<br />
nöjesparken Tivoli i<br />
Köpenhamn. Den<br />
grundades 1843 av<br />
journalisten Georg<br />
Carstensen. På<br />
samma sätt som<br />
Tivoli i Köpenhamn<br />
ville man att<br />
folkparken skulle<br />
erbjud sina basökare<br />
flera typer av underhållning<br />
i en<br />
grönskande <strong>och</strong><br />
välansad omgivning.<br />
Tillgång till<br />
dans, teater <strong>och</strong><br />
konserter var bland<br />
annat vad man<br />
erbjöd. Eftersom<br />
folkparkens koncept<br />
’Tidningen Barometern hade ett fylligt referat över festen.<br />
Invigningsfesten i Folkets Park i går em gynnades av det härligaste<br />
sommarväder. Vid 2-tiden avmarscherade de olika fackföreningarna från<br />
samlingsplatsen å Tullslätten, företrädda av musikkår <strong>och</strong> föreningsfanor samt<br />
åtföljda av en ansenlig skara festdeltagare. Sedan man anlänt till festplatsen<br />
spridde sig folkmassorna i den ganska vidsträckta parken, beundrande dess<br />
naturskönhet <strong>och</strong> de verkligen prydliga arrangemangen, som dagen till ära<br />
anordnats, flaggdekorationer, guilander, transparanger, kulörta lyktor m m<br />
vilket allt gjorde ett festligt intryck mot de lummiga trädens, i höstfärger<br />
skiftande lövprakt. Vid 3-tiden började festens första avdelning.<br />
Sedan musiken spelat en ingångsmarsch <strong>och</strong> åtskilliga kvartettsånger<br />
avsjungits, bestegs talarstolen av bankdirektör Ernst Ancker, som ombetts<br />
hålla högtidstalet.<br />
Fig 11<br />
I kortfattade, behjärtansvärda ordalag framhöll talaren innebörden av denna för<br />
<strong>Kalmar</strong> stads arbetare så betydelsefulla dag. Det var ju städse en behaglig<br />
känsla att hava något som man kunde kalla sitt eget, i synnerhet om detta vore<br />
ett eget hem. Ett sådant hade de organiserade arbetarna i viss mån skaffat sig<br />
genom att under enig samverkan <strong>och</strong> med egna medel inköpa denna park, där<br />
de allt emellan kunde samlas till välbehövlig förfriskning <strong>och</strong> förströelse efter<br />
det trägna arbetet.<br />
Arbetarnas andra önskemål, att få ett eget Folkets Hus, en samlingsplats<br />
användbar under alla årstider, skulle väl i sinom tid förverkligas.<br />
Driven av ungdomlig entusiasm, som med små medel uträttar stora ting <strong>och</strong><br />
som trots allt bereder väg för nya <strong>och</strong> berättigade krav över gamla <strong>och</strong><br />
förlegade, hade vår arbetarbefolkning i allmänhet lärt sig inse, att all sund<br />
utveckling måste gå långsamt <strong>och</strong> att man under frammarschen mot sina<br />
önskemål städse borde hålla sig på lagens fasta mark. Talaren hoppades att<br />
denna dag skulle bliva av den betydelse, att <strong>Kalmar</strong> arbetare måtte alltmera<br />
samlas till enig samverkan för nykterhet, förbättrade ekonomiska villkor samt<br />
berättigade krav i politiska avseende, främst det, att varje välfrejdad man måtte<br />
äga en röst i frågor som gemensamt angå vårt land <strong>och</strong> folk.<br />
Härefter förklarade talaren Folkets Park öppnad <strong>och</strong> utbragte ett leve för<br />
densamma <strong>och</strong> dess ägare, de förenade arbetarna, (=Samverkande<br />
fackföreningarna) varpå följde ett fyrfaldigt hurra <strong>och</strong> fanfarer. Sedan<br />
mängden unisont avsjungit ’Du gamla, du fria’, höjdes ett leve för fosterlandet,<br />
varefter servering av kaffe <strong>och</strong> läskedrycker försegick under musik <strong>och</strong> sång.<br />
Sedemera bestegs talarstolen av kakelarbetaren S A Andersson, som framhöll,<br />
huru köpet av parken efter många svårigheter kommit till stånd, icke minst på<br />
9 (34)
.<br />
ännu inte var helt<br />
accepterat av det<br />
etablerade<br />
samhället var det<br />
viktigt att<br />
folkparken<br />
sköttes väl så<br />
ingen fick<br />
anledning att<br />
klaga<br />
grund av direktör Anckers välvilliga tillmötesgående samt uttalade de bästa<br />
välönskningar, att parken efter den omgestaltning som den så småningom<br />
kommer att undergå, skulle bli en lämplig samlingsplats, ett gott föreningsband<br />
mellan <strong>Kalmar</strong> stads arbetare. Talaren utbragte ett leve för hr Ancker, för<br />
Folkets Park, för de Samverkande fackföreningarna <strong>och</strong> för allt arbete för en<br />
förbättring av arbetarnas ställning.<br />
Vid 6-tiden började festens andra avdelning, då tillfälle gavs, att å en tillfälligt<br />
anordnad dansbana taga en sväng vid musikens toner. Då i skymningen de<br />
talrika marschallerna <strong>och</strong> lyktorna tänts <strong>och</strong> bengaliska eldar allt emellanåt<br />
upplyste parken, gav den onekligen ett trevligt intryck, ett riktigt intryck á la<br />
Tivoli. Ehuru festen besöktes av mer än 2 000 personer var ordningen hela tiden<br />
mönstergill.’<br />
Fig 12<br />
Festen besöktes av 2 300 personer. Dansbanan bestod för kvällen av en med rep<br />
inhägnad gräsplan.<br />
10 (34)
Omställningen till en folkets park<br />
Åren 1900 till 1915<br />
År 1900 bestod bebyggelsen av en mindre envåningsvilla <strong>och</strong> några uthus.<br />
Några stora, gamla träd gav en ålderdomlig prägel åt sommarstället.<br />
Nedanför kullen som kröntes av lusthuset ’Snuskulan’ ledde en liten brygga<br />
över en smal damm. Förutom de stora träden bestod växtligheten av<br />
bärbuskar, prydnadsbuskar <strong>och</strong> blommande växter. Parken var inhägnad med<br />
ett högt gammalt staket som var i ett dåligt skick.<br />
Trädgårdsmästare Forsberg anställdes den första hösten för att göra en<br />
ansning av den gamla parken. Han hade några kvinnor till sin hjälp att<br />
bredda gångar, klippa häckar, flytta bersåer, täcka rosor etc. Trots allt arbete<br />
fanns det mycket kvar att göra innan parken fick sin rätta folkparksprägel.<br />
Fig 13<br />
Den första byggnad som sattes upp var dansbanan. I januari 1901 antogs<br />
byggmästare J A Petterssons anbud <strong>och</strong> redan den 13 mars hade man<br />
taklagsöl. Kostnaden slutade på 4 500.00. Danspaviljongen användes sedan<br />
i 34 år. Dessutom byggde man biljettkurar till dansbanan, en garderob <strong>och</strong><br />
skjutbana strax intill. Det första året utgjorde en enkel tribun teaterscen. Till<br />
omklädningsrum användes dansbanans biljettkurar. Tribunen användes bara<br />
sommaren 1901.<br />
Medlemmarna uppmanades att vara behjälpliga i arbetet med parken. Gärna<br />
ett par timmar per kväll. Även utomstående var välkomna. Det gjordes upp<br />
listor där den som hade möjlighet kunde sätta upp sig. Denna första lösning<br />
utgjorde sedan grunden för en tradition att göra frivilliga arbetsinsatser i<br />
parken.<br />
Parken förbättrades så långt tid <strong>och</strong> pengar tillät. Gångar grusades,<br />
gräsmattor anlades, planket reparerades <strong>och</strong> en ny bro byggdes över<br />
dammen.<br />
11 (34)
Området väster om dammarna, den utjämnade marken som enligt 1868 års karta<br />
bestod av fyra planteringar, grusades så att en plan bildades.<br />
Teatern 1902 ombyggd 1917<br />
Fig 14<br />
Snuskulan 1880 Damm 1886 Dansbana1901 Skjutbanan1901<br />
I dammen hade man några ankor <strong>och</strong> tydligen odlades det köksväxter, för det<br />
står noterat i minnesskriften ’<strong>Kalmar</strong> folkparks historia’ att ankägg såldes till<br />
dagspris <strong>och</strong> så även trädgårdsprodukter. Man odlade säkert bara i liten skala, så<br />
mycket som intresse <strong>och</strong> tid av de frivilliga krafterna medgav. Trädgårdsmästare<br />
anlitades endast vid särskilda behov <strong>och</strong> att odla köksväxter kräver<br />
specialkunskap <strong>och</strong> mycket tid.<br />
Vimplar <strong>och</strong> dekorationsflaggor anskaffades. Den gamla flaggan var dålig <strong>och</strong> i<br />
stället för den beslöt man sätta upp en vimpel med orden Folkets Park i<br />
silverfärg. Belysningen utgjordes av fotogenlyktor.<br />
Den första sommaren, 1901, ordnades många fester med bland annat fyrverkerier,<br />
dansaftnar <strong>och</strong> teater. Som serveringslokaler använde man ’Villan’ <strong>och</strong><br />
’Snuskulan’. Avslutningsfesten ägde rum den 27 oktober.<br />
På hösten vinterbonades dansbanan så att den kunde användas till vinterfester.<br />
En kamin inköptes <strong>och</strong> musikestraden gjordes om till scen. I december ordnades<br />
en julbasar. Vid årets slut var dansbanan nästan helt betald <strong>och</strong> ekonomin hade<br />
gått ihop. Det var då fritt inträde till parken, men till dansbanan kostade inträdet<br />
50 öre. Följande sommar, 1902, uppfördes en liten sommarteater som blev<br />
färdig i augusti. Den fick en exotisk arkitektur som var mycket populär vid<br />
sekelskiftet 1900, med kupoler <strong>och</strong> spiror i morisk stil.<br />
Fig 15<br />
12 (34)
Vaktmästare Karl<br />
Magnusson<br />
Folkparkens vaktmästare den första tiden<br />
Under de första fem åren skötte fru Matilda Hagström verksamheten i<br />
folkparken. Hon bodde i den gamla huvudbyggnaden som man kallade<br />
Villan. En mängd sysslor ingick i en vaktmästares eller föreståndarinnas<br />
uppgifter. Från skötseln av parken <strong>och</strong> byggnader till organisation av<br />
parkens olika evenemang. När man 1905 köpte ett Folkets hus flyttade hon<br />
dit <strong>och</strong> skulle nu sköta både Folkets park <strong>och</strong> Folkets hus. Efter 11 veckor<br />
sa hon upp sin tjänst. Medan man sökte en ersättare åtog sig parkens<br />
kaffekokerska Otilia Persson uppgiften att tills vidare sköta arbetet.<br />
Fig 16<br />
K Magnusson var en<br />
av flera som lämnade<br />
sitt arbete efter<br />
ångkvarnskonflikten<br />
1905. Han gjorde<br />
under åren flera<br />
agitationsresor <strong>och</strong><br />
1911 valdes han in i<br />
riksdagens andra<br />
kammare.<br />
1906 fick han<br />
tjänsten som<br />
vaktmästare för både<br />
det nyköpta Folkets<br />
hus <strong>och</strong> Folkparken.<br />
Familjen var stor,<br />
den bestod av 8<br />
personer, <strong>och</strong> de<br />
skulle bo i den fria<br />
bostaden i Folkets<br />
hus under vintern i<br />
två rum <strong>och</strong> kök. På<br />
sommaren bodde de<br />
i Villan i Folkets<br />
park.<br />
Fig 17<br />
Nu måste frågan om vaktmästare lösas både till Folkets hus <strong>och</strong> park. Man<br />
sökte en manlig <strong>och</strong> gav tjänsten till Karl Magnusson som började sin<br />
anställning den 1 juli 1906. Listan över vad som ingick i arbetsuppgifterna<br />
var lång. Han skulle sköta parken med tillhörigheter, renhållning <strong>och</strong><br />
städning av parken inklusive lokalerna, anlägga <strong>och</strong> sköta planteringar,<br />
underhålla lamporna i parken <strong>och</strong> hugga ved till både Folkets hus <strong>och</strong><br />
parken, värma upp lokalerna <strong>och</strong> utföra lättare reparationer. Dessutom<br />
skulle han stå till tjänst vid styrelsens fester <strong>och</strong> ta hand om uthyrningen av<br />
lokaler, skura golven 2-4 gånger per år <strong>och</strong> rengöra gården, gatan <strong>och</strong><br />
avträdena vid Folkets hus. Han ansvarade också för tvätten av handdukar<br />
<strong>och</strong> förkläden som användes vid festerna.<br />
För att detta skulle kunna gå fick både frun <strong>och</strong> barnen göra stora insatser.<br />
Efterhand växte verksamheten <strong>och</strong> den 27 december 1914 beslöt styrelsen<br />
att anställa en vaktmästare som tog hand om Folkets hus. Magnusson fick<br />
stanna som vaktmästare på Folkparken. Vid samma möte bestämdes det att<br />
en vaktmästarbostad skulle byggas om två rum <strong>och</strong> kök samt en expedition<br />
till styrelsen. Vaktmästarbostaden stod färdig den första april 1915 <strong>och</strong><br />
entrén som låg vid vaktmästarbostadens ena gavel fick samtidigt en vacker<br />
portal.<br />
Fig 18<br />
13 (34)
En centralorganisation<br />
bildas<br />
1905 bildas<br />
Folkparkernas<br />
centralorganisation<br />
som skulle samordna<br />
folkparkernas<br />
gemensamma<br />
intressen <strong>och</strong> bevaka<br />
kvalitén på utbudet.<br />
De kunde ge råd om<br />
folkparksanordningar,<br />
artister <strong>och</strong><br />
inköp.<br />
Folkparkernas<br />
centralorganisation<br />
höll artisternas gager<br />
nere <strong>och</strong> höll borta<br />
de sämsta. Detta<br />
medförde att<br />
artisterna blev<br />
rikskända då de<br />
turnerade mellan<br />
olika folkparker.<br />
Teaterverksamhetens<br />
utveckling i<br />
folkparkerna blev<br />
alltmer seriös <strong>och</strong><br />
från 1915 till slutet<br />
av 1920-talet krävde<br />
den allt större<br />
utrymme.<br />
Fig 19<br />
På bilden ovan ser man vaktmästarbostaden <strong>och</strong> rabatten framför entrén<br />
mot Södra vägen omkring 1920. Lägg märke till planteringens utformning<br />
med en kant av böjda grenar. Ett av många sätt som fanns att dekorera<br />
kanten var med böjda grenar så att det såg ut som överkanten av en korg.<br />
Grenarna böjdes i fuktigt tillstånd som fick torka under en vinter. I mitten<br />
står en urna på en piedestal <strong>och</strong> en flaggstång.<br />
Fig 20<br />
Teatern 1917 Vaktmästarbostaden 1915<br />
Fig 21<br />
Villan 1700 <strong>och</strong> 1800-tal<br />
14 (34)
Samlingsplats över<br />
klassgränserna<br />
På 1920-talet blir<br />
folkparken allt mer<br />
accepterad av<br />
stadens borgare <strong>och</strong><br />
blir en samlingsplats<br />
över samhällsklasserna.<br />
Folkparken har dock<br />
fortfarande kvar sin<br />
prägel av folkrörelse.<br />
Folkparkens byggnader fram till 1930<br />
Kraven höjdes på teaterscenen i <strong>och</strong> med att teaterverksamheten ökade i<br />
popularitet under 1910- <strong>och</strong> 20–talen. Den lilla teaterbyggnaden som byggdes<br />
1902 räckte inte längre till. Den nya teatern som byggdes 1917 fick en annan<br />
vinkel <strong>och</strong> en klassicistisk arkitektur. Samtidigt byggdes inhägnade<br />
åskådarbänkar för att öka bekvämligheten. Allt riktat mot den centrala<br />
grusplanen.<br />
Fig 22<br />
Det höga besökarantalet krävde även förbättrade serveringsmöjligheter <strong>och</strong><br />
bekvämlighet i samband med det. Nästa byggnadsprojekt blev därför att<br />
bygga en serveringspaviljong. Byggstarten fick läggas på framtiden på grund<br />
av de höga kostnader som rådde under krigstiden. 1922 ansåg man att de<br />
ekonomiska möjligheterna fanns <strong>och</strong> bad då stadsarkitekt Josef Fredrik Olsson<br />
göra ett enklare förslag än det man vid ett tidigare tillfälle tagit fram. Man<br />
valde att använda marken där den gamla nyttoträdgården en gång låg för den<br />
nya byggnaden.<br />
Fig 23<br />
Fig 24<br />
Den gamla nyttoträdgården, som redan år 1900 låg i träda, fick ge plats för<br />
den nya serveringspaviljongen 1922. Byggnaden smälter in i parkens<br />
gestaltning som har kvar 1868 års planlösning där inga nya byggnader byggts<br />
eller rabatter lagts igen. Parkens yttre gränser är också desamma. Observera<br />
att Vesslan 2 inte ingår.<br />
<strong>Kalmar</strong> stad börjar vid denna tid växa sig allt större <strong>och</strong> närmar sig nu<br />
folkparken. Norr om Södra vägen har några industrier etablerat sig <strong>och</strong><br />
området öster om parken är planlagt. Mot sydöst ligger fortfarande Broslätt<br />
med sitt gamla kulturlandskap.<br />
15 (34)
Vykortet nedan är taget 1925 <strong>och</strong> visar en av grusgångarna från grusplanen i<br />
parkens centrum mot den då tre år gamla serveringspaviljongen. Villan skymtar<br />
fram i grönskan till höger <strong>och</strong> en trädgårdsdekoration i form av en<br />
glaskula på piedestal till vänster. Kanten mellan grus <strong>och</strong> gräs markeras med<br />
lågt sittande rep <strong>och</strong> planteringarna består av gräskant, stora buskage <strong>och</strong> höga<br />
träd.<br />
Fig 25<br />
Fig 26<br />
Fig 27<br />
Musikscenen vid<br />
serveringspaviljongen<br />
Fig 28<br />
1928 var det åter dags att förbättra teatersalongen. Intäkterna var låga <strong>och</strong><br />
man var tvungen att göra något. Bedömningen var att teaterverksamheten<br />
skulle utvecklas i en positiv riktning. Därför satsade man på att bygga en<br />
teatersalong med tak över åskådarplatserna fast med öppna väggar. Vid<br />
om- <strong>och</strong> tillbyggnaden använde man den gamla teaterbyggnaden.<br />
16 (34)
Denna gång betydde den nya byggnadens placering att parkens gestaltning i<br />
sin helhet genomgick en stor förändring. Den mittaxel som band samman<br />
Snuskulan, mittplanen med dansbana, skjutbana, teater <strong>och</strong> planteringar <strong>och</strong><br />
parkens östra del med Villan, serveringssalongen, vaktmästarbostaden <strong>och</strong><br />
uthus, är nu bruten. Snuskulan har hamnat utanför <strong>och</strong> vyn därifrån över<br />
parken är borta. Teatersalongens östra del ligger där den gamla dammen låg.<br />
Man måste dränerat bort vattnet för att kunna placera teatern på detta sätt.<br />
Enligt en karta upprättad 1939 ligger det en branddamm inritad söder om<br />
dansbanan. Förmodligen leddes vattnet dit.<br />
Fig 29<br />
Regeringsskiftet<br />
Efter att socialdemokraterna<br />
tagit<br />
makten 1932 blev<br />
folkparkens<br />
verksamhet erkänd<br />
som en viktig del<br />
av samhället. Från<br />
att ha kämpat för<br />
sin existens fick<br />
man nu statsanslag.<br />
Detta innebar<br />
att organisationen<br />
allt mer sköts som<br />
ett företag.<br />
Nöjesbranschen i<br />
stort har under<br />
1940- <strong>och</strong> 1950-<br />
talet sitt forum<br />
inom folkparkernas<br />
regi. De utgör en<br />
samlingsplats för<br />
alla samhällsklasser<br />
<strong>och</strong> för<br />
artisterna en<br />
arbetsplats.<br />
En ny tidsålder gör sitt intåg i Folkets park.<br />
Under 1930-talet hade urbaniseringen gått så långt att staden växt en bra bit<br />
utanför de gamla vallarna. Ny mark planläggs för industri, boende <strong>och</strong><br />
allmänna inrättningar. Med en socialdemokratisk regering blir<br />
folkparksrörelsen accepterad <strong>och</strong> får nu statliga anslag. De anser att<br />
folkparkerna har hjälpt till att jämna ut samhällsklytftorna. Musikbranschens<br />
expansion med hjälp av radio, grammofonskivor <strong>och</strong> film gjorde att<br />
dansbanan blev viktigare än teatersalongen. Den gamla dansbanan var sliten<br />
<strong>och</strong> alldeles för liten. Därför beslutade man att bygga en ny.<br />
Fig 30<br />
Redan 1939 planlades Broslätt <strong>och</strong> parkens yttre gräns mot söder <strong>och</strong> väster<br />
utökades till vad den är idag, det vill säga fram till Lindsbergsvägen.<br />
Gränsen mot Södra vägen drogs in en aning. Förändringen var slutförd först<br />
1943 då den nya danspaviljongen stod färdig. Den ritades av Torbjörn<br />
Haglund <strong>och</strong> bestod av både dansbana <strong>och</strong> servering. Den var då <strong>Kalmar</strong>s<br />
största samlingssal <strong>och</strong> kunde användas i många sammanhang. Genom att<br />
föra över fokus på musik <strong>och</strong> dans räknade man med att kunna förbättra<br />
Folkparkens ekonomi som vid denna tid hade stora svårigheter.<br />
17 (34)
Trädgård <strong>och</strong><br />
boendemiljöer<br />
under 1900-talets<br />
första hälft<br />
Boendemiljön för<br />
arbetarklassen<br />
förbättrades<br />
successivt under<br />
1900-talet där<br />
bland annat<br />
egnahemslånefonden<br />
som<br />
inrättades 1904<br />
hade en stor<br />
betydelse. En<br />
trädgård hörde som<br />
en självklar del till<br />
huset. För dem<br />
som bodde i<br />
hyresbostäder<br />
fanns möjligheten<br />
att hyra en<br />
odlingslott eller<br />
kolonilott. Även ett<br />
kvarters innergård<br />
kunde vara<br />
uppdelad i<br />
odlingslotter som<br />
sköttes av<br />
hyresgästerna. Det<br />
var i dessa<br />
sammanhang som<br />
olika typer av<br />
trädgårdsföreningar<br />
startade. De<br />
ordnade med<br />
föreläsningar <strong>och</strong><br />
hjälpte till med<br />
goda råd. Under<br />
denna tid ges<br />
många mönsterböcker<br />
ut i<br />
trädgårdsplanering,<br />
skötsel <strong>och</strong><br />
odling. På 1930-<br />
talet börjar man<br />
bygga hyreshus i<br />
städernas<br />
ytterkanter på<br />
naturtomter. Idén<br />
var att bygga in<br />
hyreshusen i den<br />
befintliga naturen.<br />
Man skulle behålla<br />
så mycket växtmaterial<br />
som<br />
möjligt. Resultatet<br />
blev en luftig, grön<br />
<strong>och</strong> ljus boendemiljö.<br />
Det man<br />
benämner ’Hus i<br />
Park’.<br />
Fig 31<br />
Fig 34<br />
Fig 32<br />
När den nya danspaviljong byggdes revs den gamla <strong>och</strong> då också skjutbanan<br />
<strong>och</strong> andra småbyggnader som låg intill. Uthusbyggnaden vid Södra vägen <strong>och</strong><br />
den gamla ’Villan’ revs också <strong>och</strong> entrén invid vaktmästarbostadens gavel<br />
flyttades <strong>och</strong> en ny togs upp mot Falkenbergsvägen.<br />
Fig 33 1964<br />
En trädkrans bestående av oxel planterades längs med den nya gränsen mot<br />
söder i samband med ombyggnaden. Mellan träden sattes ett tätt bestånd av<br />
buskar, ca fem sorter, som återkommer med jämna mellanrum. Växtvalet är<br />
ett exempel på 1940-talets sätt att kombinera med hänsyn till blomningstid<br />
<strong>och</strong> färgval. Den nya gränsen mot söder får ett nätstaket som ger insyn i<br />
parken samtidigt som det skärmar av. Mot norr står fortfarande den gamla<br />
typen av plank kvar. Tomten väster om kullen (Vesslan 2) omgärdas också<br />
av ett buskage, men består för övrigt av en stor öppen gräsyta. Flygfotot ovan<br />
som är taget 1964 är den karta som ligger närmast i tid till 1940-talets<br />
förändringar. Det syns tydligt på de betydligt högre träden var den gamla<br />
18 (34)
Folkparken under<br />
1900-talets andra<br />
hälft<br />
Från 1950 till <strong>och</strong><br />
med 1969<br />
minskade<br />
besökarantalet<br />
drastiskt <strong>och</strong> runt<br />
1970 var det åter<br />
dags att smida nya<br />
planer. Publiken<br />
hade under denna<br />
tid blivit rörligare<br />
tack vare att bilen<br />
blev var mans<br />
egendom. Större<br />
rörlighet innebar<br />
större<br />
valmöjligheter <strong>och</strong><br />
publiken svek.<br />
Under 1960-talet<br />
gjordes utredningar<br />
som rörde<br />
folkparkernas<br />
framtid <strong>och</strong> då<br />
fastslogs det att de<br />
inte kunde fortleva<br />
utan statligt stöd.<br />
Det innebar att<br />
antalet parker<br />
skulle reduceras<br />
samtidigt som<br />
verksamheten vid<br />
de kvarvarande<br />
skulle utökas. 1974<br />
fastslogs det från<br />
statligt håll att man<br />
ville verka för<br />
samarbete med<br />
institutioner som<br />
Riksteatern,<br />
Rikskonserter <strong>och</strong><br />
Riksutställningar.<br />
För att få<br />
lönsamhet ville<br />
man bidra till<br />
upprustning av<br />
lokaler <strong>och</strong><br />
utbildning av<br />
personal. Man fick<br />
dessutom bidrag<br />
till utsmyckning av<br />
lokalerna. 1971-72<br />
delades bidrag ut<br />
för utredning <strong>och</strong><br />
projektering av<br />
kulturbyggnader i<br />
folkparkerna.<br />
Fig 35<br />
delen av parken låg. Den gamla gränsen mot söder utgjordes av en bred<br />
grusgång som slutade där den gamla dansbanan låg. Planen i parkens<br />
centrum är fortfarande belagd med grus. Under 1940-talet byggdes nya<br />
småbyggnader. Bland annat kortbarer <strong>och</strong> skjutbana. 1954 moderniserades<br />
vaktmästarbostaden då den bland annat fick ny entré <strong>och</strong> nya fönster. På<br />
flygfotot 1964 syns en mängd detaljer i form av grusytor, planteringar <strong>och</strong><br />
mindre byggnader öster om dammen. Det kan vara en lekplats <strong>och</strong> en liten<br />
festplats. Precis väster om dammen skymtar en halvmåneformad rabatt fram.<br />
Fig 36<br />
1970 <strong>och</strong> framåt<br />
Efter 1960-<strong>och</strong> 70-talets utredningar som gällde de gamla folkparkernas<br />
framtid beslutade man i <strong>Kalmar</strong> folkparks fall att inte lägga ned utan att, som<br />
ett provisorium, bygga ut dansbanan <strong>och</strong> på så sätt få lönsamhet. Detta<br />
genomfördes 1974.<br />
Fig 37<br />
Ritningarna till utbyggnaden gjordes av arkitekterna Uppling <strong>och</strong> Fylking<br />
med kontor i Stockholm.<br />
19 (34)
Den gröna sektorn<br />
under 1900-talets<br />
andra hälft<br />
Konceptet ’Hus i<br />
park’ där omsorgen<br />
om den befintliga<br />
gröna miljön är ett<br />
kännetecken fick<br />
under 1960 <strong>och</strong><br />
1970-talen en annan<br />
gestaltning.<br />
Ledstjärnan blev i<br />
stället ett billigt <strong>och</strong><br />
effektivt byggarbete<br />
<strong>och</strong> så låg<br />
skötselnivå på<br />
anläggningen som<br />
möjligt. Det innebar<br />
att all vegetation<br />
togs bort inför ett<br />
bygge <strong>och</strong> husen<br />
placerades tätare.<br />
Under 1970-talet<br />
börjar man asfaltera<br />
allt fler hårdgjorda<br />
ytor för att göra dem<br />
lättskötta. Den<br />
gröna miljön tålde<br />
inte det höga<br />
befolkningstryck<br />
som den förtätade<br />
bebyggelsen<br />
innebar.<br />
Fig 38 1977<br />
Resultatet blev att den gamla danspaviljongen byggdes in i den nya. Vid<br />
denna tidpunkt bestod de hårdgjorda ytorna fortfarande av grus. Mindre<br />
byggnader har rivits medan andra tillkommit. På platsen där Villan låg har en<br />
sexkantig plantering anlagts med en hög lyktstolpe i varje hörn <strong>och</strong> entrén,<br />
som byggdes 1943, är riven. Rivningen är en följd av att det vid utbyggnaden<br />
1974 bestämdes att parken skulle vara öppen för allmänheten. Trots<br />
förändringarna <strong>och</strong> öppenheten uppfattades folkparken som trist <strong>och</strong><br />
felsatsningar i nöjesutbudet gjorde att nya lösningar måste sökas. För parken<br />
som sådan betydde förändringarna under 1980- <strong>och</strong> 90-talen enbart att gångar<br />
las igen, buskar <strong>och</strong> träd förnyades i stort sett inte <strong>och</strong> någon gång mellan<br />
1977 <strong>och</strong> 1988 asfalterades grusytorna. Ev i samband med en upprustning<br />
som genomfördes 1986. 1988 är det flesta mindre byggnaderna rivna.<br />
Fig 39 1988<br />
Fig 40<br />
Under 1990-talet <strong>och</strong> fram till idag har mindre satsningar gjorts i parken. Till<br />
exempel har dammens vattenspegel minskats ner <strong>och</strong> det gamla planket mot<br />
Södra vägen rivits. Mittpartiet som en gång var navet i folkparken används<br />
idag som parkeringsplats. Parken har successivt förlorat sin ursprungliga<br />
medvetna planlösning utan att ha fått en ny istället. Byggnader har placerats<br />
in efter behov utan hänsyn till parkens utformning. På så sätt har<br />
anläggningen utarmats <strong>och</strong> parken helt förlorat i värde. En viktig del i<br />
parkmiljöns tillbakagång har varit att de ideella arbetsinsatser som befästes i<br />
ett tidigt stadium i folkparkens historia helt har försvunnit. Det faktum att<br />
man såg utbyggnaden 1974 som provisorisk har säkert också haft betydelse<br />
för att ambitionerna när det gäller parkens utveckling varit helt obefintliga.<br />
Känslan av att parken kan läggas ner eller flyttas när som helst kan ha varit en<br />
hämmande faktor. För att folkparken i framtiden skall få en positiv utveckling<br />
behövs en tydlig plan både för organisation <strong>och</strong> skötsel, användning <strong>och</strong><br />
planlösningar för byggnader <strong>och</strong> parkanläggning. Den senaste utbyggnaden<br />
av danspaviljongen på 1970-talet var ett långlivat provisorium. Tiden är nu<br />
mogen för ett helhetsgrepp där hänsyn till alla Folkparkens värden görs, så att<br />
en trivsam atmosfär skapas, där parken återigen får stå i centrum.<br />
20 (34)
Några gamla bilder från Folkparken i <strong>Kalmar</strong><br />
Fig 41<br />
Dansbanan byggdes 1901 <strong>och</strong> under hösten gjordes en storsatsning på<br />
parkanläggningen. 1902 byggdes den första teatertribunen. Här ser man<br />
nyplanteringar som skyddas med lågt sittande rep.<br />
Vy från Snuskulan 1906 mot öster där så småningom den nya<br />
serveringspaviljongen byggdes 1922.<br />
Fig 42<br />
21 (34)
Fig 43<br />
Från den öppna yta som skapades 1901 <strong>och</strong> 1902 mellan teatertribunen <strong>och</strong><br />
dansbanan skymtar ´Snuskulan’ fram på andra sidan bron. Dammen var omgärdad<br />
av ett uppväxt trädbestånd som säkert stod kvar sedan Lindsbergs tid. Gränsen<br />
mellan plantering <strong>och</strong> grusyta är på samma sätt som på tidigare bilder markerad med<br />
ett lågt sittande rep. Broräcket är gjort av trä <strong>och</strong> en trappa leder upp till kullen.<br />
Trappan finns kvar idag bakom teatern.<br />
Fig 44<br />
Serveringspaviljongen som byggdes 1922 terrasserades med hjälp av en stödmur<br />
med stenpollare. Över trappan syns portalen i järnsmide. Längs stödmuren kantas<br />
planteringen av stora vita snäckor. Trädgårdsmöblemanget utgörs av den klassiskt<br />
vita ribbade modellen. Ett stort träd står på terrassen <strong>och</strong> av storleken att döma bör<br />
det ha fått stå kvar under byggnationen.<br />
22 (34)
Fig 45<br />
En parkbild som visar en rabatt, träd, buskage <strong>och</strong> längst bak syns staketet som<br />
stod framför den nya teaterbyggnaden vilken byggdes 1928. Till vänster skymtar<br />
’Villan’ fram. Fotografen bör stå vid serveringspaviljongens södra trappa <strong>och</strong><br />
kortet är taget 1929.<br />
Fig 46<br />
Teaterbyggnadens södra fasad 1929. Man ser den öppna väggen som omgärdade<br />
publikläktaren. När teatern byggdes 1928 <strong>och</strong> vattnet i dammen leddes bort<br />
förändrades parkens hela gestaltning genom att mittaxeln som genomkorsade<br />
hela Folkparken bröts. Även här har de befintliga träden fått stå kvar.<br />
23 (34)
Fig 47<br />
Kortet är taget 1929 <strong>och</strong> här framgår det att musikkuren tillkommit vid ett senare<br />
tillfälle. Enligt kartmaterialet någon gång mellan 1936 <strong>och</strong> 1939. I en rund rabatt<br />
mellan ’Villan’ <strong>och</strong> ’Serveringspaviljongen’ står Hjalmar Brantings byst.<br />
Stenpollaren som bysten står på finns kvar på samma plats. Det ser ut som om<br />
planteringen består av träd <strong>och</strong> lägre buskar <strong>och</strong> rosor.<br />
Fig 48<br />
Denna bild visar hur planket såg ut. Det är taget 1936 från Södra Vägen.<br />
Fig 49<br />
Den sexkantiga rabatten invid den nya danspaviljongen ligger på platsen där<br />
’Villan’ en gång låg. Fotot är taget 1973 före utbyggnaden av danspaviljongen<br />
1974. Till vänster finns ett buskage <strong>och</strong> rakt fram musikkuren.<br />
24 (34)
Fig 50<br />
Danspaviljongen som byggdes 1943. Det är långsidan mot serveringspaviljongen<br />
som syns här. Till vänster i bilden ser man två av lyktorna som står i den<br />
sexkantiga rundeln. Fotot är taget 1973 från entrén.<br />
Fig 51<br />
Här ser man danspaviljongen från väster, det vill säga från teaterbyggnaden.<br />
Fotot är taget vid samma tillfälle som bilden ovan.<br />
Fig 52<br />
Per Albin Hansson står som byst i parkens sydöstra del. På flygfotot 1964 är<br />
denna del av parken fylld av mindre byggnader <strong>och</strong> detaljer. 1973 är allt borta<br />
<strong>och</strong> enbart bysten står kvar, flankerad av en flaggstång <strong>och</strong> omgärdad av en<br />
stensättning. Det som syns på fotot är en stor gräsyta delvis bestående av<br />
solitärer, buskar <strong>och</strong> träd. Bak i bilden kan samma hängalm stå som finns invid<br />
ett gammalt stenbord idag. Det kan vara rester av det som 1964 års flygfoto visar.<br />
25 (34)
Några nya bilder från Folkparken i <strong>Kalmar</strong><br />
Fig 53<br />
Aktivitetshuset idag rymmer många möjligheter, dans, konferenser, auktioner <strong>och</strong><br />
loppmarknader. Parken används till stor del av pensionärer <strong>och</strong> barngrupper för<br />
olika utomhusspel. Den är alltför öppen för att vara trivsam att bara sitta i.<br />
Utbyggnaden var tänkt som ett provisorium för att hålla igång verksamheten fram<br />
till beslut fattats om Folkparkens framtid. Flera träd <strong>och</strong> buskage fick ge vika för<br />
utbyggnaden 1974. Viss nyplantering har skett, men utan något övergripande<br />
grepp när det gäller parkens gestaltning.<br />
Vy mot ingången över parkens sydöstra del. I bakgrunden ses<br />
serveringspaviljongen. Parken har idag inga plank eller staket som begränsningar<br />
utåt. Entrén som byggdes 1943 revs vid ombyggnaden 1974 då man bestämde att<br />
ha fri entré till parken. Parkdelen består av en stor gräsyta med stora solitärer av<br />
träd <strong>och</strong> buskar med en ålder på ca 60 år.<br />
Fig 54<br />
26 (34)
Fig 55<br />
Serveringspaviljongen fick en dansbana i trä med handikappvänliga ramper på<br />
sidorna under 1970-talet <strong>och</strong> då fick också musikpaviljongen en liten scen genom<br />
att den fördjupades. På tomten som idag hör till boendet i den gamla<br />
vaktmästarbostaden står ett gammalt äppleträd.<br />
Fig 56<br />
De två rundlarna <strong>och</strong> vaktmästarbostaden mellan aktivitetshuset <strong>och</strong><br />
serveringspaviljongen. Den främre rundeln anger platsen för ’Villans’ placering<br />
<strong>och</strong> den bortre är den gamla rundeln som finns med på 1868 års karta. Den<br />
ursprungliga entrén låg där vaktmästarbostadens garage ligger idag. Till höger<br />
skymtar den del av det gamla planket som vette mot Södra vägen fram. Resten<br />
revs 2001 då det var alltför nedslitet. Idag är gränsen helt öppen.<br />
27 (34)
Fig 57<br />
Den centrala delen av parken där den runda dansbanan <strong>och</strong> teatertribunerna en<br />
gång låg asfalterades under 1970-talet. Även gången som går längs med<br />
Folkparkens gamla södra gräns <strong>och</strong> ytorna mellan aktivitetshuset <strong>och</strong><br />
serveringspaviljongen asfalterades. Folkparkens gamla hjärta används idag som<br />
parkeringsplats.<br />
Fig 58<br />
Mot väster ligger först den gamla branddammen som byggdes 1943. På 1990-talet<br />
fyllde vattenspegeln fortfarande hela dammen <strong>och</strong> i mitten fanns en fontän.<br />
Dammen är idag igenfylld med en liten vattenspegel i mitten. Längre bort i sydväst<br />
byggdes under 2001 två boulebanor på den stora, öppna gräsytan. Växtmaterialet<br />
här är omkring 60 år, men på kullen där Snuskulan står finns träd som kan ha en<br />
ålder på 100 till 120 år. Här finns spår efter det gamla gångsystemet som fanns<br />
sedan Lindsbergs tid. Alléträden är planterade på 1940-talet när parken utvidgades<br />
<strong>och</strong> den nya moderna dansbanan byggdes.<br />
28 (34)
Fig 59<br />
Snuskulan sedd från Vesslan 2 som består av en stor gräsmatta med buskage mot<br />
söder <strong>och</strong> sydväst. Utifrån en bedömning av buskarnas ålder planterades de också<br />
på 1940-talet. I gränsen mellan Vesslan 1 <strong>och</strong> 2 finns spår, mitt framför Snuskulan,<br />
efter en gammal ingång bestående av två stenar. På kullen har några träd en ålder<br />
på 100 till 120 år.<br />
29 (34)
Slutledning / Analys<br />
1700-talet<br />
Vid mitten av 1700-talet var marken som Folkparken i <strong>Kalmar</strong> ligger på ett stycke obearbetad kulturmark<br />
utanför stadens vallar. Den var vattenmättad <strong>och</strong> kuperad då vice borgmästare Lind lät bygga ett<br />
sommarställe om en manbyggnad med två flyglar <strong>och</strong> ett uthus på tomtens östra del. Öster om byggnaderna<br />
anlades ett trädgårdsland. I väster låg en kvarn uppe på en kulle <strong>och</strong> ytterligare en byggnad på tomten som<br />
idag benämns Vesslan 2. Marken däremellan planades ut <strong>och</strong> planterades med träd. Tomten låg invid Södra<br />
vägen <strong>och</strong> var omgiven av ett kulturlandskap. Sommarstället fick namnet Lindsberg. Sedan dess har stora<br />
förändringar skett, både i parken <strong>och</strong> i dess omgivning. Den förändrades successivt på ett sätt som<br />
tydliggjorde varje tidpunkts mode <strong>och</strong> ideal.<br />
1800-talet<br />
Vid mitten av 1800-talet byggdes den om enligt en modell som först användes i de tyska stads- <strong>och</strong><br />
folkparkerna. En stil som man enkelt kunde anpassa till mindre trädgårdar <strong>och</strong> parker. I parkens nya<br />
gestaltning ingick geometriska <strong>och</strong> botaniska element som tydligt visar på inspirationskällan <strong>och</strong> därför<br />
också kan påstås ha en medveten gestaltning i den riktningen. Tidpunkten för denna förändringen är någon<br />
gång mellan 1865 <strong>och</strong> 1868. Till 1868 års karta hör ett protokoll som beskriver Lindsbergs olika delar från<br />
kullen i väster till de öppna trädgårdslanden i öster. Kartan beskriver en befintlig parkanläggning.<br />
1900-talet<br />
1900 tog arbetarrörelsen över äganderätten <strong>och</strong> bebyggde då tomten med de byggnader som behövdes för<br />
den nöjesverksamhet som hör till en Folkpark. Parken anpassades genom att dess centrala del öppnades upp<br />
<strong>och</strong> belades med grus samt att planteringarna rustades upp <strong>och</strong> skyddades för intrång med lågt sittande rep.<br />
Det var de kvarvarande befintliga planteringarna som rustades upp, de samma som beskrivs på 1868 års<br />
karta. Grusgångarna renoverades samtidigt. Parken skulle nu klara ett större publiktryck <strong>och</strong> fick<br />
gestaltningen av en nöjespark i stil med Malmö Folkpark, som i sin tur var inspirerad av Tivoli i<br />
Köpenhamn. Trots omgestaltningen <strong>och</strong> nybyggnationer hade parken kvar mittaxeln som band samman<br />
gårdsplanen framför ‘Villan’ i öster via bron över dammen <strong>och</strong> ‘Snuskulan’, uppe på kullen i väster. Dans<br />
<strong>och</strong> teater blev huvudattraktionerna varav teaterverksamheten fick en allt större betydelse. Populariteten<br />
kulminerade på 1920-talet <strong>och</strong> satsningen på en större <strong>och</strong> bekvämare teatersalong 1928 innebar för parkens<br />
gestaltning att vattnet i dammen leddes bort <strong>och</strong> kullen med lusthuset ‘Snuskulan’ hamnade i bakgrunden.<br />
Den blev inte länge en naturlig del av parkens centralaxel utan utgjorde nu en egen separat enhet. I gränsen<br />
mot öster hade man redan byggt en serveringspaviljong 1922. Även en vaktmästarbostad mitt emot den<br />
gamla Villan stod färdig 1915. Rundeln som funnits redan på 1800-talet utgjorde en mittpunkt i denna del<br />
av parken <strong>och</strong> ett välkomnande smycke synligt från entrén från Södra Vägen. Dessa tidiga byggnader<br />
placerades i parken på ett sätt som inte påverkade gestaltningen på annat sätt än att planteringarnas <strong>och</strong><br />
odlingsytornas antal reducerades. Det var när den nya teaterbyggnaden byggdes 1928 parkens gestaltning<br />
förändrades genom att mittaxeln bröts. Trots förändringen hade dock parkanläggningen som sådan kvar sitt<br />
värde som rekreations- <strong>och</strong> skönhetsupplevelse.<br />
1930- <strong>och</strong> 40-talet<br />
Nästa omgestaltning i Folkparkens historia inträffar på 1940-talet då folkparkens lönsamhet åter igen<br />
kräver en nysatsning när det gäller nöjesutbudet. Teaterverksamhetens popularitet avtar <strong>och</strong> dansen drar<br />
allt mer folk. Den gamla, runda dansbanan har gjort sitt efter 42 år <strong>och</strong> en ny måste byggas. Publikens<br />
ökade intresse för dans hänger samman med det nya mediet radio, <strong>och</strong> så småningom också TV, som<br />
gjorde att artisterna blev rikskändisar <strong>och</strong> drog folk från ett allt större område. Nu rivs många av de gamla<br />
byggnaderna som den gamla villan, uthuset <strong>och</strong> skjutbanan, den gamla runda dansbanan med biljettkurer<br />
etc. Parkens yttre gränser utökas mot söder <strong>och</strong> dras in en aning utmed Södra Vägen. Den nya dansbanan<br />
som står färdig 1943 placerades mellan serveringspaviljongen <strong>och</strong> teatern vilket innebar att fler<br />
planteringar lades igen <strong>och</strong> ytterligare ett avbrott i parkens mittaxel uppstod. Parken har nu fått fyra<br />
separata enheter varav den nya tomten längs med Lindsbergsvägen bildar en. Den nya parktomten får en<br />
gång utmed den södra gränsen, alléer utmed den gamla gränsen som nu blir parkens centralaxel, en<br />
trädkrans med buskplantering, en ny damm, nya planteringar <strong>och</strong> buskage samt nya småbyggnader för<br />
olika ändamål. Utmed den södra gränsen omgärdas parken av ett nätstaket <strong>och</strong> mot norr står det gamla<br />
30 (34)
träplanket kvar. Folkparkens huvudingång är flyttad till serveringspaviljongens södra gavel <strong>och</strong> får en<br />
modern, funktionalistisk utformning.<br />
Det är vid denna tid som man börjar bygga nya typer av arbetarbostäder där trädgård ingick som en viktig<br />
del. En viktig aspekt vid planering <strong>och</strong> byggnation är att funktion <strong>och</strong> skönhet skall samverka. De<br />
bostadsområden som byggdes i form av hyreshus byggdes in<br />
i de befintliga naturtomterna runt städerna utan att man fällde fler buskar <strong>och</strong> träd än som krävdes. Husen<br />
stod på ett avstånd som gav dem gott om luft <strong>och</strong> ljus. Gemensamma ytor planerades in i form av<br />
lekplatser, piskställningar, platser för cyklar etc. En annan typ av boende som redan startat 1904 var att<br />
investera i ett egnahem. Ett eget hus med tillhörande tomt som kunde köpas med statligt reglerade,<br />
fördelaktiga lån. Egnahemsrörelsen erbjöd mönsterböcker <strong>och</strong> gratiskonsultation till dem som önskade få<br />
hjälp att planera <strong>och</strong> anlägga sina trädgårdar. En trädgård hörde alltid till ett egnahem <strong>och</strong> den ansågs<br />
viktig för folkhälsan. De skulle innehålla uteplats, lekplats, odlingsbäddar, fruktträdgård <strong>och</strong> lustträdgård.<br />
Givetvis efter var mans behov <strong>och</strong> önskemål.<br />
Förändringen 1943 innebar för Folkparken att den fick en öppnare <strong>och</strong> stramare gestaltning i <strong>och</strong> med de<br />
nya byggnaderna <strong>och</strong> den nya inhägnaden som tillät insyn. De hårdgjorda ytorna bestod som förut av grus<br />
<strong>och</strong> för övrigt är de stora gräsytorna nu tillgängliga för besökarna. De bryts upp av solitärer, mindre<br />
planteringar, mindre byggnader <strong>och</strong> anordningar för olika aktiviteter i parken. Av de gamla inhägnade<br />
planteringarna återstår nu bara området runt Snuskulan, den runda rabatten framför vaktmästarbostaden<br />
<strong>och</strong> planteringarna fram till serveringspaviljongen. Vid studie av gamla foton ser man att de gamla träd<br />
man kunde bevara invid den nya dansbanan fick stå kvar. Folkparken är nu moderniserad med byggnader i<br />
funktionalismens anda <strong>och</strong> en öppen <strong>och</strong> tillgänglig gestaltning av parken. Den gamla parkens yttre<br />
gränser syns tydligt i den nya gestaltningen <strong>och</strong> den äldre vegetationen visar också var den låg. I övrigt<br />
finns ingenting kvar av den gestaltning som Lindsberg hade när arbetarrörelsen tog över år 1900.<br />
1950- till <strong>och</strong> med 70-talet<br />
Människors utökade rörlighet, tack vare att bilen under 1950-talet blir var mans egendom, gjorde det<br />
möjligt att även besöka avlägsna folkparker. Nöjesutbudet utanför folkparkerna ökade <strong>och</strong> den nöjeslystne<br />
fick mer att välja på. Folkparkernas besökarantal sjönk nu drastiskt. Under 1960-talet föranledde detta en<br />
statlig underökning, där man kom fram till att reducera antalet folkparker för att sedan kunna ge mer stöd<br />
åt de kvarvarande. Man konstaterade att en satsning måste göras för att modernisera folkparken. Den<br />
måste bli ett aktivitetscentrum med fyra funktioner: dagpark, mötespark, nöjespark <strong>och</strong> kulturpark. Den<br />
nya folkparksanläggningen skulle innehålla en barnby, redskapslek, barnteater, kägelbana, uteschack.<br />
Dessutom skulle man bygga fontäner, uteservering, loggior med infravärme, kryddgård, planteringar <strong>och</strong> 4<br />
bassänger för tempererat utebad. Detta var tänkt att förverkligas genom att flytta parken till ett annat<br />
område. Flyttningen genomfördes aldrig, utan <strong>Kalmar</strong> folkparksförening beslutade i stället att bygga ut<br />
den befintliga danspaviljongen. Utbyggnaden såg man som ett provisorium tills markfrågan hade löst sig.<br />
De nya idéer angående parkens utformning som låg till grund för ombyggnaden 1974 var att den skulle<br />
vara öppen för allmänheten utan entréavgift. Entrén rivs därför <strong>och</strong> nätstaketet längs med Lindsbergsvägen<br />
i söder tas ner. Buskagen <strong>och</strong> trädkransen får stå kvar. Planket utmed Södra vägen får också stå kvar som<br />
skydd mot trafiken. Ingenting av de ny planerna som skissats genomfördes i parken eftersom<br />
ombyggnaden enbart sågs som ett provisorium. Mindre byggnader <strong>och</strong> andra arrangemang i parken<br />
förnyas inte efterhand som de slits ut. Parkens växtmaterial förändras bara genom att de åldras <strong>och</strong> till<br />
viss del dör ut <strong>och</strong> planteringar läggs ner. Den gång som löpte parallelt med Lindsbergsvägen har 1977<br />
lagts igen.<br />
1980-talet fram till 2002<br />
Under de senaste 25 åren har parken inte genomgått några förändringar som letts av något helhetsgrepp.<br />
Utarmningen av växtmaterial <strong>och</strong> allmänt slitage fortsätter. Parken får kritik för att vara trist <strong>och</strong> 1986<br />
rustades dansbanan upp då den fick den nuvarande lastkajen <strong>och</strong> en ny entré. Ingenting görs med parken<br />
utan enbart mindre förändringar har gjorts fram till idag. En plantering anlades i dammen där<br />
vattenspegeln minskades ner, två boulebanor byggdes 2001 då även det gamla planket utmed Södra vägen<br />
31 (34)
evs. Den yttre miljön genomgår under denna tid inga större förändringar <strong>och</strong> verksamheten drivs i första<br />
hand som ett allaktivitetshus där uthyrning av lokaler <strong>och</strong> konferansverksamheten har en stor betydelse. I<br />
parken spelar man idag olika typer av spel som kräver stora gräsytor. Det är främst barngrupper <strong>och</strong><br />
pensionärer som besöker parken. De stora öppna ytorna lämpar sig också väl för loppmarknader. De<br />
asfalterade ytorna mellan byggnaderna används som parkeringsplats.<br />
Framtiden<br />
Parken i <strong>Kalmar</strong> folkpark har sedan 1960-talet befunnit sig i en sorts dvala. Den har ryckts med i 1970-<br />
talets rationalisering av skötseln då grusytorna, som låg på den del där den ursprungliga parken låg,<br />
asfalterades. För att kunna fortleva som park behöver den en ny plan för dess övergripande gestaltning. I<br />
den <strong>antikvarisk</strong>a <strong>undersökning</strong>en har fyra perioder där en medveten gestaltning förekommit kristalliserats<br />
fram. Den första romantiska landskapsparken på 1700-talet, den tidstypiska parken i tysk stil på 1800-<br />
talet, folkparken som hade nöjesparken Tivoli i Köpenhamn som förebild under 1900-talets första hälft,<br />
1940-talets funktionalistiska gestaltningskoncept med tillgängliga gräsytor <strong>och</strong> lekplatser.<br />
Det finns inte mycket kvar i parken som minner om de tre första faserna. Växtmaterial <strong>och</strong> gestaltning<br />
har främst sitt ursprung i 1940-talets funktionalistiska ideal. I det framtida konceptet för parken bör därför<br />
den huvudsakliga inspirationskällan utgöras av 1940 års gestaltning. I den mån delar finns kvar som<br />
härrör från de övriga perioderna bör de tas till vara. Det kan vara den gamla södra gränsen som idag<br />
utgörs av vägen som löper genom parkens mitt. Trädmaterialet som står på kullen runt Snuskulan <strong>och</strong> den<br />
gamla ingången från Vesslan 2. Rundeln framför vaktmästarbostaden <strong>och</strong> piedestalerna där bysterna en<br />
gång stod. Rundeln med lyktorna som markerar var ‘Villan’ en gång stod <strong>och</strong> därmed också platsen för<br />
den första manbyggnaden. Detta är några exempel på delar som minner om de tre första faserna i parkens<br />
historia.<br />
För att kunna göra en genomtänkt planlösning för Folkparken i <strong>Kalmar</strong> krävs en <strong>undersökning</strong> av hur<br />
stadens framtida utveckling <strong>och</strong> behov ser ut <strong>och</strong> på vilket sätt folkparken kan ingå i dessa. Vilken<br />
funktion kan parken fylla för den nya tidens boende? Hur kan nyttjandet av parken som kulturmiljö, både<br />
när det gäller byggnaderna <strong>och</strong> själva parkanläggningen som sådan, anpassas till dagens behov. Hur kan<br />
man tydliggöra parkens kulturhistoriska värden?<br />
Svaren till de kulturhistoriska frågeställningarna i rapportens inledning (under metod) har bäddat för att<br />
den kommande planläggningen av Folkets park i <strong>Kalmar</strong> kan bli en gedigen <strong>och</strong> hållbar lösning. En plan<br />
som kan bryta den känsla av provisorium som smög sig in under 1970-talet. Som kan stärka Folkparkens<br />
identitet som en kulturmiljö med rötter i 1700-talets era då borgarna anlade sommarställen åt sig utanför<br />
stadens vallar. Tydliggöra de tre perioder av omgestaltning som sedan skedde fram till idag. En sådan plan<br />
kan, genom en ny medveten gestaltning, återge parken en central betydelse i verksameheten i framtidens<br />
Folkpark i <strong>Kalmar</strong>. En fjärde omgestaltning som tar hänsyn till parkens kulturhistoriska värden.<br />
Laholm 2002-11-13<br />
Med vänliga hälsningar<br />
Elisabeth Jörgensen<br />
32 (34)
Källor: fotografier <strong>och</strong> kartor<br />
KK <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong>arkiv kartarkivet<br />
LMK Länsmuseet i <strong>Kalmar</strong> arkivet bildarkivet, original finns på folkrörelsernas arkiv i<br />
<strong>Kalmar</strong><br />
KFH ‘<strong>Kalmar</strong> Folkparks Historia’ minnesskrift 50 år, folkparken<br />
MS25 25-årsjubileum, minnesskrift privat ägo Gilbert Magnussom<br />
FP T Folkets park tavla<br />
FP V Folkets park vykort<br />
FPIK ‘Folkets park i <strong>Kalmar</strong>’ rapport Länsmuseet <strong>Kalmar</strong><br />
BaS ‘Byggnadsstudie av<br />
Snuskulan’ “<br />
NE Nationalencyklopedin<br />
DT Demeter Trädgårdsform avskrifter, foto, ritningar<br />
Figur<br />
0 Den gamla entrén från Södra vägen vid vaktmästarbostadens gavel FP T<br />
1916<br />
1 Karta över <strong>Kalmar</strong> NE<br />
2 <strong>Kalmar</strong> slott NE<br />
3 ‘Karta öfver staden <strong>Kalmar</strong> med dertill lydande Egor’ 1854 LMK<br />
4 Avskrift 2002 DT<br />
5 ‘Karta öfver största delen af KALMAR STADS ÄGOR’ 1868 KK<br />
6 Avskrift 2002 DT<br />
7 Snusfabrikör P O Engström 1830-1890 BaS<br />
8 Snuskulan 1929 KFH<br />
9 Riksbanksdirektör Ernst Georg Ancker 1900 KFH<br />
10 Annons inför invigningen den 16 sept 1900 KFH<br />
11 Parkinteriör invigningen 1900 MS25<br />
12 Parkinteriör invigningen 1900 FPT<br />
13 Nyplanterad <strong>och</strong> med nya byggnader 1902 LMK<br />
14 Avskrift 2002 av ‘ KARTA över KALMAR STAD upprättad<br />
1922’ KK<br />
15 Vy över parkens centrala del 1902 FPIK<br />
16 Vaktmästare Karl Magnusson omkring 1910 KFH<br />
17 Trädgårdsmöbler framför den lilla teaterscenen 1906 FPT<br />
18 Entrén vid vaktmästarbostaden 1916. Villan syns i bakgrunden. MS25<br />
19 Rundeln framför entrén 1920-tal med vaktmästarbostaden i<br />
bakgrunden.<br />
FP V<br />
20 Ritning över vaktmästarbostaden 1915 FPIK<br />
21 Avskrift 2002 av ‘ KARTA över KALMAR STAD upprättad<br />
1922’ KK<br />
22 Den lilla teaterscenen byggdes om i klassicistisk stil 1917 KFH<br />
23 Serveringspaviljongen före terrasseringen 1922 FPIK<br />
24 Avskrift 2002 av ‘KARTA över KALMAR STAD upprättad<br />
1922’ KK<br />
25 Vy mot serveringspaviljongen 1925 FP V<br />
26 Avskrift 2002 ‘Karta över tomten nr 1 i kvarteret Vesslan‘ 1943 KK<br />
27 Den första musikkuren innehöll högtalare <strong>och</strong> blommor. 1929 LMK<br />
28 Teaterbyggnaden byggdes om 1928 <strong>och</strong> fotot är taget 1929. LMK<br />
29 Avskrift 2002 ‘Karta över tomten nr 1 i kvarteret Vesslan‘ 1943 KK<br />
30 Danspaviljongen på 1930-talet från ett tidningsurklipp LMK<br />
31 En ny dansbana byggdes 1943 FPIK<br />
33 (34)
32 Avskrift 2002 ‘<strong>Kalmar</strong>karta 1969’ KK<br />
33 Flygfoto 1964 KK<br />
34 Den nya entrén 1943 vid Falkenbergsvägen KFH<br />
35 Kortbar <strong>och</strong> skjutbana invid planket mot Södra vägen 1949 LMK<br />
36 “ “<br />
37 1974 utökades dansbanan som byggdes 1943 FPIK<br />
38 Flygfoto 1977 KK<br />
39 Flygfoto 1988 KK<br />
40 Lyktrundeln 2002 DT<br />
41 Folkparken nyplanterad <strong>och</strong> med nya byggnader 1902 LMK<br />
42 Vy från ‘Snuskulan’ 1906 KFH<br />
43 Grusplanen, bron över dammen <strong>och</strong> Snuskulan 1925 FP V<br />
44 Serveringspaviljongen vid mitten av 1920-talet FP V<br />
45 Parkbild riktad mot teatern 1929 KFH<br />
46 Den nya teatern som byggdes 1928 hade öppna väggar runt<br />
åskådarläktarna. Foto 1929<br />
LMK<br />
47 En byst av Hjalmar Branting 1929 KFH<br />
48 Planket utmed Södra vägen 1936 LMK<br />
49 Foto taget 1973 , ett år före utbyggnaden av danspaviljongen LMK<br />
50 “ LMK<br />
51 “ LMK<br />
52 Per Albin Hanssons byst 1973 LMK<br />
53 Aktivitetshuset 2002 DT<br />
54 Parkens sydöstra del 2002 DT<br />
55 Serveringspaviljong med musikscen <strong>och</strong> vaktmästarbostaden<br />
till vänster 2002<br />
DT<br />
56 Rundlarna framför serveringspaviljongen 2002 DT<br />
57 Den centrala delen mellan aktivitetshuset <strong>och</strong> teatern 2002 DT<br />
58 Vy mot parkens västra del 2002 DT<br />
59 Snuskulan på kullen sedd från Vesslan 2 DT<br />
Skriftliga källor<br />
Andersson, Robert <strong>Kalmar</strong> folkparks historia <strong>Kalmar</strong> 1951<br />
Ahrland , Åsa Trädgårdsväxter i historiska källor Alnarp 1998<br />
Flink, Maria Tusen år i trädgården Värnamo 1994<br />
Blennow, Anna-Maria m fl Vardagens paradis Uddevalla 1991<br />
Hansson, Marie De skånska trädgårdarna <strong>och</strong> deras historia Kristianstad 1997<br />
Lindqvist Anna m fl Lusthus Vårgårda 1995<br />
Lundquist, Kjell m fl Historiska parker <strong>och</strong> trädgårdar<br />
NE Nationalencyklopedin Höganäs 1993<br />
Nolin Catharina Till stadsbornas nytta <strong>och</strong> förlustande Laholm 1999<br />
Persson, Bengt m fl Svenska bostadsgårdar 1930-59 Arlöv 1995<br />
Åsenius, Henrik Folkets park i <strong>Kalmar</strong> <strong>Kalmar</strong> 93-10-18<br />
Åsenius, Henrik Byggnadsstudie av Serveringspaviljongen <strong>Kalmar</strong> 94-03-07<br />
Åsenius, Henrik Byggnadsstudie av Snuskulan <strong>Kalmar</strong> 94-02-27<br />
Muntlig källa<br />
Gilbert Magnusson <strong>Kalmar</strong> 2002<br />
Angående vaktmästare Magnussons tid vid Folkparken<br />
34 (34)