Miljökonsekvensbeskrivning Pdf 6,4 MB - Kalmar kommun
Miljökonsekvensbeskrivning Pdf 6,4 MB - Kalmar kommun
Miljökonsekvensbeskrivning Pdf 6,4 MB - Kalmar kommun
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
KS 2012/0567<br />
ÖVERSIKTSPLAN<br />
FÖR KALMAR KOMMUN<br />
miljökonsekvensbeskrivning<br />
ANTAGANDEHANDLING 2013-05-21
foto, fram- och baksida: Jonas Lindström<br />
MEDVERKANDE<br />
<strong>Miljökonsekvensbeskrivning</strong>en har upprättats av Wilark Konsult AB i samverkan med tjänstemän<br />
från översiktplanens projektorganisation. Layout har utförts av hultbergmartens.<br />
ÖVERSIKTSPLANENS PROJEKTORGANISATION<br />
Beställare<br />
Kommunstyrelsen<br />
Politisk styrgrupp<br />
Kommunstyrelsens arbetsutskott och Samhällsbyggnadsnämndens presidium<br />
Ledningsgrupp<br />
Kenneth Condrup (<strong>kommun</strong>direktör), Björn Strimfors (planeringschef), Per-Olof Johansson<br />
(samhällsbyggnadschef), Thomas Davidsson (näringslivschef), Louise Weidolf (förvaltningschef<br />
kultur och fritid), Ola Johansson (VD <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong>bolag AB), Annette Andersson<br />
(förvaltningschef service), Mattias Ask (Södermöre <strong>kommun</strong>delschef), Cecilia Frid (förvaltningschef<br />
social), Thomas Tryggvesson (förvaltningschef omsorg), Mats Linde (förvaltningschef<br />
barn och ungdom)<br />
Projektledare<br />
Eva-Lena Larsdotter (Kommunledningskontoret, Mark- och planeringsenheten)<br />
Referensgrupp<br />
Samhällsbyggnadskontoret: Annika Fonseca (plan/bygg/trafikchef), Björn Carlswärd (planchef),<br />
Ewa Jansson (miljöchef), Helen Nordin (landskapsarkitekt), Mikael Kalin (trafikplanerare),<br />
Ewa Juneborg (antikvarie). Kultur och fritidsförvaltningen: Björn Samuelsson<br />
(kulturutvecklare), Omsorgsförvaltningen: Thomas Johansson (avdelningschef kvalitet/<br />
utveckling), Barn och ungdomsförvaltningen: Torbjörn Hansson (utredning/planering),<br />
Utvecklingsenheten: Ann-Sofie Lagerkrantz (utvecklingsledare social hållbarhet), Bo Lindholm<br />
(hållbar utveckling), Jane Wågsäter (klimatsamordnare), <strong>Kalmar</strong> Vatten AB: Ulf Ohlsson<br />
(utredningschef)<br />
Projektgrupp<br />
Arbetsgrupp: Staffan Lindholm (stadsarkitekt), Anna Ekman (planeringsarkitekt), Pär Hansson<br />
(planeringsarkitekt) och Johanna Andersson (samhällsplanerare).<br />
Resurspersoner: Susanne Eriksson (utredare), Christine Bergkvist Björklund (<strong>kommun</strong>ikatör),<br />
Bo Ericsson (<strong>kommun</strong>ekolog), Thomas Burén (naturvårdshandläggare), Kerstin Ahlberg<br />
(vattenfrågor), Marie Jönsson (energifrågor), Per Ålind (infrastruktur), Maria Eidrup<br />
(miljöfrågor), Elena Bäcklund (planeringsarkitekt), Tove Zetterholm (utredare), Malin<br />
Vikman (samhällsplanerare) och Sabina Bernhard (GIS-kartor)<br />
Konsulter: Ingegärd Widerström Wilark Konsult AB (konsekvensbeskrivning),<br />
hultbergmartens (layout).<br />
Andra personer har också bidragit med kunskap i olika delar.
INNEHÅLLSFÖRTECKNING<br />
1. INLEDNING..................................................................................4<br />
Miljöbedömning för att främja hållbar utveckling..................4<br />
Bedömning av rimliga alternativ till översiktsplanen..............4<br />
Avgränsning och innehåll.........................................................7<br />
2. SAMMANFATTNING ICKE TEKNISK..........................8<br />
Miljömässiga konsekvenser......................................................8<br />
Sociala konsekvenser................................................................9<br />
Ekonomiska konsekvenser.....................................................10<br />
3. MILJÖKVALITETSNORMER..........................................12<br />
Miljökvalitetsnormer för vattenförekomster.........................12<br />
Miljökvalitetsnormer för utomhusluft....................................13<br />
Miljökvalitetsnormer för fisk- och musselvatten....................13<br />
Omgivningsbuller, EU:s bullerdirektiv....................................13<br />
4. MÖJLIGHETER ATT UPPNÅ<br />
MILJÖKVALITETSMÅLEN..............................................15<br />
Sammanfattning ...................................................................15<br />
Begränsad klimatpåverkan (miljömål 1)...............................15<br />
Frisk luft (miljömål 2)..............................................................16<br />
Bara naturlig försurning (miljömål 3).....................................16<br />
Giftfri miljö (miljömål 4)..........................................................16<br />
Skyddande ozonskikt (miljömål 5).........................................17<br />
Säker strålmiljö (miljömål 6)...................................................17<br />
Ingen övergödning (miljömål 7).............................................17<br />
Levande sjöar och vattendrag (miljömål 8)............................17<br />
Grundvatten av god kvalitet (miljömål 9)..............................18<br />
Hav i balans samt levande kust & skärgård (miljömål 10)......18<br />
Myllrande våtmarker (miljömål 11)........................................18<br />
Levande skogar (miljömål 12)................................................18<br />
Ett rikt odlingslandskap (miljömål 13)...................................19<br />
God bebyggd miljö (miljömål 15)...........................................19<br />
Ett rikt växt- och djurliv (miljömål 16)....................................19<br />
TEMA 1. VATTEN OCH KUSTMILJÖN...............................20<br />
Sammanfattning, konsekvenser.............................................20<br />
Läget avrinningsområdesvis ...............................................22<br />
Pågående arbete inom <strong>kommun</strong>en........................................28<br />
TEMA 2. BIOLOGISK MÅNGFALD<br />
OCH GRÖNSTRUKTUR..........................................30<br />
Konsekvenser för arter och biotoper......................................30<br />
Konsekvenser av förtätning....................................................31<br />
TEMA 3. JORDBRUK.....................................................................32<br />
Konsekvenser från ett resurshushållningsperspektiv............32<br />
Konsekvenser för jordbruket av klimatförändringarna.........33<br />
TEMA 4. MILJÖ & HÄLSA – RISKFAKTORER...............34<br />
Trafik och transporter.............................................................34<br />
Olika transportsätt – risker och konsekvenser.......................34<br />
Vägtrafik..................................................................................34<br />
Tågtrafik..................................................................................34<br />
Flyg..........................................................................................35<br />
Farligt gods.............................................................................35<br />
Miljöfarlig verksamhet – risker och konsekvenser.................35<br />
Anläggningar och industrier med mera.................................35<br />
Täkter......................................................................................36<br />
Djurhållning............................................................................36<br />
Förorenade områden – risker och konsekvenser...................36<br />
Elektromagnetiska fält & kraftledningar<br />
– risker och konsekvenser.......................................................37<br />
Radon......................................................................................37<br />
Ras och skredrisk....................................................................37<br />
TEMA 5. KLIMAT OCH ENERGI.............................................38<br />
Klimatet...................................................................................38<br />
Havsnivåhöjning och översvämningskänsliga områden.......38<br />
Konsekvenser av havsvattenhöjningar i <strong>Kalmar</strong>....................40<br />
Energi .....................................................................................40<br />
Konsekvenser av olika energianvändning.............................40<br />
TEMA 6. KULTURMILJÖ.............................................................42<br />
Konsekvenser av förändringar på Kvarnholmen....................43<br />
Konsekvenser av förändringar i byarna.................................43<br />
Konsekvenser för Kulturmiljövårdens riksintressen..............43<br />
Konsekvenser av övriga planerade<br />
åtgärder och förändringar......................................................44<br />
TEMA 7. JÄMSTÄLLDHET & BARNPERSPEKTIV......46<br />
Fyra delmål..............................................................................46<br />
Konsekvensbedömning..........................................................48<br />
TEMA 8. FOLKHÄLSOMÅLEN................................................50<br />
Sociala konsekvenser, trygghet och delaktighet...................50<br />
Konsekvenser för delaktighet och inflytande i samhället......52<br />
Konsekvenser för fysisk aktivitet<br />
samt barn & ungas uppväxtvillkor.........................................53<br />
TEMA 9. BOENDE OCH NÄRINGSLIV...............................54<br />
Konsekvenser av ett ökat bostadsbyggande.........................54<br />
Konsekvenser för näringslivet................................................55<br />
TEMA 10. INFRASTRUKTURER OCH<br />
ELEKTRONISK KOMMUNIKATION.............56<br />
Regional transportplan för <strong>Kalmar</strong> län...................................56<br />
Strategiska framtida vägtrafik – frågor i staden<br />
och dess konsekvenser...........................................................57<br />
Konsekvenser, övriga <strong>kommun</strong>ikationer<br />
och transportförslag ..............................................................57<br />
Järnvägar.................................................................................58<br />
Övrig kollektivtrafik................................................................58<br />
Kraftledningar.........................................................................59<br />
Elektronisk <strong>kommun</strong>ikation...................................................59<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
3
1. INLEDNING<br />
ÖP + MKB = SANT<br />
Dokumenten Översiktsplan och<br />
<strong>Miljökonsekvensbeskrivning</strong> ska läsas<br />
parallellt och hänvisningar finns mellan dem<br />
ÖVERSIKTSPLAN<br />
FÖR KALMAR KOMMUN<br />
UTSTÄLLNINGSHANDLING 2012-10-02<br />
ÖVERSIKTSPLAN<br />
FÖR KALMAR KOMMUN<br />
miljökonsekvensbeskrivning<br />
MILJÖBEDÖMNING FÖR ATT<br />
FRÄMJA HÅLLBAR UTVECKLING<br />
Syftet med miljöbedömningar av planer och program är att integrera<br />
miljöaspekter i samhällsplaneringen och därmed främja<br />
en hållbar utveckling. Miljöbedömningen ska identifiera, beskriva<br />
och bedöma den betydande påverkan på miljön som<br />
planen kan leda till. Den ska även ange den sannolika utvecklingen<br />
för miljön om planen inte genomförs (nollalternativet).<br />
Bestämmelser om miljöbedömning av planer och program<br />
finns i 6 kap 11–18§§ och 22 § miljöbalken och i 4–8 §§ om<br />
förordning (1998:905) om miljökonsekvensbeskrivningar.<br />
Arbetet med miljöbedömningen har pågått parallellt med<br />
planen. Under samrådstiden våren 2011 hämtades synpunkter<br />
från myndigheter och medborgare, bland annat kom det<br />
fram att miljökonsekvensbeskrivningen behöver utvecklas till<br />
utställningen. Parallellt med arbetet av planen har <strong>kommun</strong>en<br />
haft samråd med länsstyrelsen om avgränsningen av miljökonsekvensbeskrivningen<br />
(MKB:n).<br />
SYFTET ÄR<br />
ATT INTEGRERA<br />
MILJÖASPEKTER I SAM-<br />
HÄLLSPLANERINGEN<br />
SÅ ATT EN HÅLLBAR<br />
UTVECKLING FRÄMJAS<br />
En så kallad särskild sammanställning, SS, redovisas enligt<br />
enligt 6 kap 16 § miljöbalken. Den är en beskrivning av hur<br />
miljöaspekter integrerats samt hur arbetet med MKB:n och<br />
samrådssynpunkter beaktats i planen. Denna särskilda sammanställning<br />
omfattar även skälen till att planen antagits i stället<br />
för alternativa förslag samt beskriver de åtgärder för uppföljning<br />
och övervakning av den betydande miljöpåverkan som<br />
planen kan ge upphov till. Den särskilda sammanställningen<br />
offentliggörs samtidigt som den antagna översiktsplanen.<br />
BEDÖMNING AV RIMLIGA<br />
ALTERNATIV TILL ÖVERSIKTSPLANEN<br />
Översiktsplanen är strategisk och har relativt få konkreta<br />
förslag, därför måste också beskrivningen av konsekvenserna<br />
bli översiktliga. Mer konkreta utbyggnadsförslag har hittills<br />
behandlats i fördjupningar av översiktsplanen eller i planprogram,<br />
till exempel Kvarnholmen med omgivande vattenrum,<br />
Norrliden Strand, Planprogram för Skärgårdsstaden samt Program<br />
inför detaljplan för Fredriksskansområdet.<br />
En MKB ska alltid innehålla ett nollalternativ, ett huvudalternativ<br />
som jämförs mot nollalternativet samt ett annat<br />
rimligt alternativ till planförslaget med hänsyn till planens<br />
syfte och geografiska räckvidd.<br />
NOLLALTERNATIVET<br />
Nollalternativet ska, enligt 6 kap 12 § miljöbalken, beskriva<br />
miljöförhållandena och miljöns sannolika utveckling om planen<br />
inte genomförs. Nollalternativet innebär i princip att allt<br />
rullar på som idag utan någon <strong>kommun</strong>al styrning i form av<br />
denna översiktsplan och inte heller någon vägledning för andra<br />
myndigheter vid beslutsfattande eller något medborgarinflytande.<br />
I nollalternativet ingår dock pågående åtgärder och förväntade<br />
miljöförbättrande arbeten som har betydelse för miljön i<br />
<strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong>. Det kan handla om bland annat tillämpning<br />
av befintlig lagstiftning och insatser för att exempelvis nå de<br />
vattenanknutna miljökvalitetsmålen. Kommunen håller också<br />
på att ta fram ett tematiskt tillägg till översiktsplanen i form<br />
av en Vatten- och avloppsplan (VA-plan). Vid ett antagande av<br />
den planen, förutsätts de åtgärder som pekas ut i VA-planen att<br />
genomföras även utan en ny översiktsplan. Däremot kommer<br />
det att saknas en överblick över andra miljöproblem, till exempel<br />
behovet av klimatanpassningsåtgärder. Detta kan leda till<br />
slumpvisa åtgärder utan en övergripande plan för vilka åtgärder<br />
som är mest angelägna och kostnadseffektiva.<br />
För byggandet av bostads- och verksamhetsområden innebär<br />
nollalternativet att enbart redan detaljplanelagda områden<br />
kommer att genomföras. De fördelar som kan förväntas, av<br />
dels en utbyggd kollektivtrafik lokalt genom bussar och förutsättningar<br />
för mer cykling, dels <strong>kommun</strong>alt–regionalt genom<br />
järnvägstrafiken, kommer att utebli och då även förbättringarna<br />
för miljön.<br />
4<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Inledning
foto: Malin Gustavsson<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Inledning<br />
5
INLEDNING<br />
TRE SCENARIER FRAM TILL 2020<br />
Kommunen har tre scenarier för den demografiska utvecklingen<br />
till år 2020 som är grund för översiktsplanen. Oavsett<br />
vilket av de tre scenarierna som kommer närmast verkligheten,<br />
sker demografiska förändringar inom dagens befolkning. Exempelvis<br />
kommer antalet barn och personer som är 65 år och<br />
äldre öka i alla scenarierna. De senaste åren har det fötts många<br />
barn och därmed ökar behovet av fler förskolor och framförallt<br />
grundskolor framöver.<br />
Kommunen vill höja attraktiviteten i <strong>Kalmar</strong> och kring <strong>Kalmar</strong>sund,<br />
därför arbetar vi för en god och bred arbetsmarknad,<br />
ett bra universitet och en hög planberedskap. Hela <strong>kommun</strong>en<br />
ska växa. Med ett utbyggt Linnéuniversitet är det möjligt att<br />
antalet studenter som studerar på plats i <strong>Kalmar</strong> blir fler. Därmed<br />
ökar förutsättningarna för att fler unga flyttar hit. Om<br />
universitetet integreras bättre ihop med näringslivet ökar sannolikheten<br />
att fler studenter stannar kvar i regionen. Fler invånare<br />
innebär ett ökat behov av <strong>kommun</strong>al service.<br />
1. Från 63 000 till 63 000 invånare,<br />
ca 100 bostäder under perioden<br />
Det första scenariot innebär stagnation. Troligen leder det till<br />
minskande skatteintäkter samtidigt som mer resurser behöver<br />
läggas på skola samt barn- och äldreomsorg. Trots att antalet<br />
invånare inte ökar, behöver det byggas nya bostäder som exempelvis<br />
är anpassade till det ökade antalet äldre. De områden<br />
som är planlagda idag eller på väg att bli färdigt planlagda,<br />
räcker troligen för det bostadsbyggande som behövs. Företag<br />
kan få svårare att hitta rätt kompetens och fortsätta utvecklas<br />
och i förlängningen erbjuda arbetstillfällen till personer som<br />
bor i regionen. Även utbudet av exempelvis service, kultur och<br />
idrott utvecklas inte på samma sätt som i de övriga scenarierna.<br />
Båda dessa konsekvenser kan påverka <strong>Kalmar</strong>s attraktivitet och<br />
invånarnas livskvalitet negativt. Men fram till år 2020 är detta<br />
inte sannolikt.<br />
2. Från 63 000 till 66 000 invånare,<br />
ca 1 000-1 200 bostäder under perioden<br />
Det andra scenariot bygger på <strong>kommun</strong>ens befolkningsprognos.<br />
Takten i bostadsbyggandet måste öka för att hänga<br />
med förändringar hos den egna befolkningen men också för<br />
att nya <strong>kommun</strong>invånare ska kunna hitta en passande bostad.<br />
Genom förtätningar kan flertalet av de nya bostäderna<br />
byggas utan att ta i anspråk råmark eller annan värdefull<br />
mark för jordbruk eller rekreation. Men samtidigt blir antalet<br />
människor i familjebildande ålder fler, vilket kan innebära en<br />
ökad efterfrågan på småhus som framförallt byggs på mark<br />
som inte innebär förtätning. Ökat byggande av bostäder<br />
kan medverka till att exempelvis grönområden görs mer tillgängliga<br />
och att nya funktioner kan placeras där för att locka<br />
människor till utevistelse. Antalet äldre blir fler även i detta<br />
scenario, vilket ställer krav på att bostadsbeståndet anpassas<br />
och att nya, tillgängliga bostäder byggs.<br />
Antalet personer i arbetsför ålder ökar men andelen av befolkningen<br />
minskar. Samtidigt behövs stora satsningar på bland<br />
annat skola och barn- och äldreomsorg. Denna service behöver<br />
byggas ut i större omfattning än i det första scenariot. Fler invånare<br />
belastar den befintliga infrastrukturen hårdare och gör<br />
att ny behöver byggas. Det leder till att dyra investeringar kan<br />
behöva göras. Investeringar i exempelvis kollektivtrafiken leder<br />
dock till positiva effekter för miljön. Fler invånare, särskilt i de<br />
mest tätbefolkade delarna av <strong>kommun</strong>en, gör att underlaget<br />
för kollektivtrafiken ökar.<br />
3. Från 63 000 till 70 000 invånare,<br />
ca 3 000 bostäder under perioden<br />
Det tredje scenariot påminner om det andra scenariot, men<br />
behovet av bostadsbyggande och utbyggnad av <strong>kommun</strong>al<br />
service ökar. Konsekvenserna blir liknande men omfattningen<br />
större än i det andra scenariot.<br />
Fler bostäder innebär en risk att natur- och kulturvärden ges<br />
lägre prioritet eller påverkas negativt och att viss jordbruksmark<br />
måste tas i anspråk. Det finns även risk för ökad utglesning om<br />
byggbar mark snabbt måste tas fram. Om antalet människor i<br />
familjebildande blir fler, kan det innebära en ökad efterfrågan<br />
på småhus som framförallt byggs på mark som inte innebär<br />
förtätning. Detta scenario innebär troligen också att det föds<br />
fler barn, fler unga vuxna stannar kvar i <strong>kommun</strong>en och fler<br />
unga flyttar in. Antalet äldre blir fler även i detta scenario,<br />
vilket ställer krav på att bostadsbeståndet anpassas och att nya,<br />
tillgängliga bostäder byggs.<br />
6<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Inledning
Precis som i det andra scenariot leder fler invånare till behov<br />
av utbyggnad av infrastruktur och <strong>kommun</strong>al service.<br />
Scenariot medför troligen också att Tegelvikens avloppsreningsverk<br />
måste förbättras eller byggas ut under perioden.<br />
Ännu fler människor, särskilt i de mest tätbefolkade delarna<br />
av <strong>kommun</strong>en, innebär ett större underlag för att finansiera<br />
en förbättrad kollektivtrafik. Det kan initialt vara kostsamt<br />
för <strong>kommun</strong>en men kan underlätta många personers dagliga<br />
liv och framförallt förbättra miljön. Detta scenario ger även<br />
större efterfrågan på lokal och kommersiell service. 1<br />
AVGRÄNSNING OCH INNEHÅLL<br />
Andra viktiga utgångspunkter för att beskriva konsekvenserna<br />
av översiktsplanen är de nationella miljökvalitetsmålen (se avsnitt/kapitel<br />
4), de nationella målen för folkhälsan (se tema 8),<br />
transportpolitiska mål samt <strong>kommun</strong>ens strategier och ledstjärnor:<br />
1) det geografiska läget vid Östersjön med tre kuster,<br />
2) stadens och sundets unika kulturhistoria, 3) stadens och<br />
sundets unika landskap.<br />
Planens konsekvenser beskrivs för ett antal olika ämnesområden<br />
som kallas Tema 1–10, nämligen:<br />
• Tema 1 Vatten och kustmiljön<br />
• Tema 2 Biologisk mångfald och grönstruktur<br />
• Tema 3 Jordbruk och jordbruksmark<br />
• Tema 4 Miljö och hälsa – riskfaktorer<br />
• Tema 5 Klimat och energi<br />
• Tema 6 Kulturmiljö<br />
• Tema 7 Jämställdhet och barnperspektiv<br />
• Tema 8 Folkhälsomål<br />
• Tema 9 Boendemiljö och näringsliv<br />
• Tema 10 Infrastruktur, el och tele<strong>kommun</strong>ikationer<br />
De sociala aspekterna handlar om att skapa ett samhälle<br />
där alla människor ges lika möjligheter till en god livsmiljö<br />
utifrån skilda behov och förutsättningar. Det kan handla om<br />
hälsa, trygghet, säkerhet, möjlighet till utbildning och arbete<br />
samt tillgång till information och delaktighet i samhällsutvecklingen<br />
oavsett ålder, kön och etnisk bakgrund.<br />
De ekonomiska konsekvenserna avser en god samhällsekonomi<br />
och här finns aspekter som hög sysselsättning, regional<br />
balans och ekonomisk tillväxt, men också kostnader som<br />
olika åtgärder förorsakar <strong>kommun</strong>en direkt och indirekt.<br />
Sammantaget ska konsekvenserna beskriva om några förslag<br />
antas leda till betydande miljöpåverkan samt belysa förutsättningarna<br />
för att uppnå hållbar utveckling.<br />
foto: Malin Gustavsson<br />
I varje tema behandlas de ekologiska, de sociala samt de ekonomiska<br />
konsekvenserna.<br />
De ekologiska aspekterna berör bland annat den biologiska<br />
mångfalden och hushållning med naturresurser, men<br />
också i nästa steg även människors hälsa.<br />
1 Läs mer i rapporten <strong>Kalmar</strong> 2020–utmaningar och strategier för <strong>kommun</strong>ens<br />
kärnverksamhet<br />
foto: Malin Gustavsson<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Inledning 7
2. SAMMANFATTNING icke teknisk<br />
Översiktsplanen gör det möjligt att bygga ungefär<br />
3 000 bostäder på 10 år, vilket motsvarar en befolkning<br />
på ungefär 70 000 invånare jämfört med dagens drygt<br />
63 750. Större delen av ökningen väntas ske i staden<br />
samt en mindre del på Möre.<br />
MILJÖMÄSSIGA KONSEKVENSER<br />
Kommunens arbete inom ramen för vattendirektivet leder till<br />
positiva konsekvenser för miljön, till exempel arbetet med att<br />
rena centralt belägna dagvattenutsläpp, pågående projekt att<br />
göra <strong>Kalmar</strong>s innerstads vatten badbart och ställa högre krav på<br />
enskilda avlopp. Arbetet innebär också att skydda enskilda vattentäkter<br />
och skapa fler vattenskyddsområden med föreskrifter<br />
samt utbyggnad av <strong>kommun</strong>alt vatten- och avloppsledningsnät<br />
från Rockneby till Fågelsudd. Med en befolkning på 70 000<br />
invånare ökar dock belastningen på <strong>kommun</strong>ens vattenresurser<br />
och det blir ett ökat tryck på grönområden och närrekreationsområden.<br />
Stadens reningsverk vid Tegelviken måste på sikt byggas<br />
ut för att ta hand om ökande avloppsvatten.<br />
Mer biltrafik kan leda till försämrad luftkvalitet och mer<br />
bullerutsatta miljöer. Därför har översiktsplanen en inriktning<br />
att skapa förutsättningar för mer kollektivtrafik och mer<br />
cykeltrafik samt förbättra möjligheterna att arbetspendla på<br />
exempelvis järnvägarna.<br />
En utbyggnad som tar i anspråk jordbruksmark är inte önskvärd,<br />
eftersom minskade spridningsarealer för jordbruket<br />
och dess djurbesättningar påverkar jordbruket som näring<br />
och belastar miljön. Kommande klimatförändringar och<br />
förväntade havsnivåhöjningar får både negativa och positiva<br />
konsekvenser för jordbruket som översvämning av låglänta<br />
områden samt möjligheter för specialgrödor i kustområdet.<br />
foto: Malin Gustavsson<br />
Havsnivåhöjningarna påverkar reningsverket, stationsområdet<br />
och stora delar av <strong>Kalmar</strong> stad, vilket innebär att<br />
grundläggningsteknik, teknisk försörjning och eventuellt att<br />
byggnaders golvnivå måste anpassas till ett framtida högsta<br />
högvattenstånd. Exempel på områden som behöver anpassas<br />
är bland annat Kvarnholmen, Skärgårdsstaden och Fredriksskansområdet.<br />
Vid högre vattenstånd kan effekterna på kustvattenmiljöerna<br />
och Östersjön leda till att bland annat över-<br />
8<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Sammanfattning
gödningen inte minskar. Kommunens engagemang inom<br />
ramen för <strong>Kalmar</strong>sundskommissionens åtgärder har dock till<br />
syfte att motverka övergödningen.<br />
Kommunens mål att bli fossilbränslefri år 2030 innebär bland<br />
annat ett aktivt arbete för att öka användningen av inhemska<br />
och förnybara energikällor, som vind, sol och biobränslen.<br />
Användningen måste också minska och effektiviseras. Det får<br />
konsekvensen att utsläpp av växthusgaser från energiförbrukning<br />
kommer att minska.<br />
De miljömässiga konsekvenserna för kulturmiljön förutsätts<br />
bli positiva, eftersom översiktsplanen anger att kulturvärdena<br />
vid ny bebyggelse ska tas till vara och utvecklas. Utbyggnad<br />
av infrastruktur kan dock påverka kulturarvet negativt genom<br />
ingrepp eller påverkan på fornlämningsmiljöer.<br />
Ombyggnad av väg E22 och järnvägarna med tillhörande resecentrum<br />
och mötesplatser får positiva konsekvenser för miljön,<br />
eftersom det gör det möjligt för fler att resa miljövänligt<br />
med kollektivtrafik. Det kan också få negativa konsekvenser<br />
för miljön, främst genom ianspråktagande av jordbruksmark,<br />
men även genom ökade utsläpp från trafik och buller. Några<br />
strategiska vägfrågor i staden är kommande trafikföring på<br />
Gröndalsvägen, Ängöleden, Erik Dahlbergs väg samt farligt<br />
godsleden Södra Vägen. Hur trafikföreningen ska lösas kommer<br />
att utredas i en kommande övergripande trafikstrategi som<br />
då också ska klarlägga vilka mer konkreta miljömässiga konsekvenser<br />
som blir följden, förutom förändrade bullersituationer<br />
för befintliga fastigheter.<br />
SOCIALA KONSEKVENSER<br />
En god livsmiljö, god bebyggd miljö som är säker, trygg, funktionsblandad<br />
och har nära tillgång till såväl kollektivtrafik som<br />
ytor för rekreation, möten och kulturella upplevelser skapar<br />
förutsättningar för en hållbar utveckling. <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong><br />
måste bli bättre på att få studenterna att bli kvar i regionen.<br />
Med Sveriges sjätte största universitet centralt i staden är inriktningen<br />
att etablera ett universitet som kännetecknas av<br />
forskning med såväl stark lokal förankring som internationell<br />
spets. En utvecklad forskningsprofil ger på sikt fler forskare,<br />
höjd kvalitet på utbildningen och i förlängningen fler lärare<br />
även för kompetensutveckling samt vidareutbildning för breda<br />
grupper av befolkningen. Därmed kan också utbildningsnivån<br />
i <strong>kommun</strong>en och länet höjas, vilket i sin tur ger förbättrade<br />
möjligheter att utveckla det lokala näringslivet.<br />
ETT UNIVERSITET<br />
SOM KÄNNETECKNAS<br />
AV FORSKNING MED<br />
SÅVÄL STARK LOKAL<br />
FÖRANKRING SOM<br />
INTERNATIONELL<br />
SPETS<br />
Ett boende som är tillgängligt, tryggt och säkert berör alla<br />
människor oavsett kön, ålder och funktionsgrad. Trafiksäkerhetsaspekter<br />
i <strong>kommun</strong>ikationerna, belysning i parker, grönområden<br />
och gångstråk samt tillgänglighet för alla i offentliga<br />
miljöer måste ständigt beaktas. All efterföljande planering ska<br />
ta hänsyn till barn- och jämställdhetsperspektivet. Även konsekvenser<br />
av en åldrande befolkning, med ökat behov av äldreomsorg<br />
och tillgänglighetsanpassning av miljöer, är frågor som<br />
måste arbetas vidare med i fortsatt planarbete.<br />
Aspekter som handlar om fler arbetstillfällen och ökad sysselsättningsgrad<br />
kan få positiva sociala konsekvenser även för<br />
de enskilda invånarna, till exempel ökad trygghet och välstånd.<br />
Det finns också ett samband mellan god folkhälsa och<br />
ett samhälle som präglas av ekonomisk och social trygghet,<br />
jämlikhet i levnadsvillkor och jämställdhet, liksom delaktighet<br />
och inflytande i samhället. Genom att få insyn i samhällets<br />
planering ges människor möjlighet att påverka. Under<br />
arbetet med översiktsplanen har <strong>kommun</strong>en haft dialog med<br />
invånarna. För att få synpunkter på förslag i översiktsplanen<br />
besöktes alla byar, stadsdelscentrum och andra platser där<br />
många människor rör sig.<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Sammanfattning 9
SAMMANFATTNING icke teknisk<br />
EKONOMISKA KONSEKVENSER<br />
En god <strong>kommun</strong>al ekonomi borgar för god samhällsservice,<br />
vilket i sin tur skapar ett gott klimat för näringslivet med<br />
företagande och boende i <strong>kommun</strong>en. För att etableringen<br />
av nya företag ska fortsätta att öka ger översiktsplanen fysiskt<br />
utrymme för utveckling av nya verksamhetsområden, men<br />
kan också integreras i såväl befintlig stadsmiljö som bykärnor.<br />
<strong>Kalmar</strong> Öland Airport är av<br />
vital betydelse för<br />
näringslivet i regionen<br />
Förbättring och utbyggnad av <strong>kommun</strong>ikationer är en förutsättning<br />
för regionförstoring och därmed en större arbetsmarknad.<br />
Idag ligger <strong>Kalmar</strong> utanför de stora nationella utvecklingsstråken.<br />
För att förändra detta krävs stora investeringar<br />
med deltagande från såväl nationell, regional som lokal nivå.<br />
Tillfälligt kan en sådan ekonomi därför bli ansträngd men på<br />
längre sikt kan den ge regional och lokal tillväxt. En förbättring<br />
på Kust till Kustbanan och Stångådalsbanan bidrar till förbättrade<br />
möjligheter att ta sig till arbete, studier eller fritidsaktiviteter<br />
på ett miljövänligt sätt. <strong>Kalmar</strong> Öland Airport är av vital<br />
betydelse för näringslivet liksom även fortsatt utbyggnad av<br />
E22, såväl inom länet som angränsande län.<br />
Genom att planera för en ökad bostadsutbyggnad genom förtätning<br />
i stadens fem delar i sammanhållna former kan <strong>kommun</strong>ens<br />
kostnader för vägar, vatten och avlopp och energi<br />
optimeras. I <strong>Kalmar</strong> stad är det viktigt att stärka och utvidga<br />
nuvarande stadskärna samt sprida täthet och karaktär av innerstad<br />
till ett större område. Fler satsningar utanför innerstaden<br />
och nuvarande stadskärnan skapar förutsättningar för mer stad<br />
och en levande stad även utanför Kvarnholmen. Nya mötesplatser<br />
och stråk, ett Linnéuniversitet mitt i staden, <strong>Kalmar</strong>s<br />
nya Guldfågeln arena på gång- och cykelavstånd från centrum,<br />
liksom Hansa city som regionalt handelscentrum bidrar alla<br />
till regionstaden som tillväxtmotor i sydöstra Sverige. Genom<br />
att bygga nya bostäder i befintliga områden i de kust- och<br />
strandnära delarna av Skärgårdsstaden, Bergavik och Norrliden<br />
erbjuds möjligheter för attraktivt sjönära boende. Den<br />
effektiva, mer kompakta och funktionsblandade staden är en<br />
förutsättning för hållbar utveckling.<br />
foto: Jan Magnusson<br />
foto: <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong><br />
10<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Sammanfattning<br />
foto: Malin Gustavsson
Genom att använda befintlig infrastruktur och befintliga stråk<br />
och se till att målpunkter för arbete, studier och service har<br />
goda förbindelser genom gång- och cykelvägar samt kollektivtrafik<br />
minskar beroendet av bilen. Detta får positiva konsekvenser<br />
särskilt miljömässigt men även för den privata ekonomin.<br />
REGIONSTADEN SOM<br />
TILLVÄXTMOTOR I<br />
SYDÖSTRA SVERIGE<br />
Rockneby, Trekanten och Ljungbyholm ska även framöver<br />
fungera som lokala servicecentra för omgivande landbygd. Bostadsbyggandet<br />
ska vara anpassat till såväl byns karaktär som<br />
behov från olika åldersgrupper. Detta ger förutsättningar för<br />
att behålla och på sikt utveckla service i form av handel, skolor<br />
och andra tjänster.<br />
Att utveckla <strong>Kalmar</strong> från en plats med många turistbesök till<br />
internationell besöksmetropol kräver samarbete, marknadsföring<br />
och utvecklingsarbete på flera fronter. En ökning av<br />
såväl dagturismen som turism med flernätters boende med<br />
aktiviteter och besöksmål i <strong>kommun</strong>en får helt klart positiva<br />
konsekvenser för den lokala ekonomin. Översiktsplanen lyfter<br />
besöksnäringen i <strong>kommun</strong>en ur perspektivet att det finns<br />
en stor outnyttjad potential i <strong>kommun</strong>en med dess spännande<br />
besöksmål. Den unika befästnings- och medeltida staden,<br />
den omgivande landsbygdens natur och kulturvärden, närheten<br />
till vattnet i <strong>Kalmar</strong>sund samt inte minst det faktum att<br />
<strong>Kalmar</strong> tillsammans med Öland och Glasriket är den tredje<br />
största besöksregionen i Sverige är värt att nämnas. Om allt<br />
detta även kan får spridning utanför landets gränser, får det<br />
självklart positiva konsekvenser för regional och lokal tillväxt<br />
och ekonomi.<br />
I de andra byarna ska identiteten och attraktionskraften stärkas<br />
genom att bygga ut mötesplatser, entréer och förbättra kollektivtrafiken<br />
(busslinjer). Det kan också skapas förutsättningar<br />
för cykel- och vandringsleder i kontakt med såväl omgivande<br />
landsbygd och större rekreationsskogar som med byar och staden.<br />
Den lokala ekonomin stärks med ökat kundunderlag för<br />
livsmedelsbutiker och annan service på landsbygden.<br />
En utbyggnad av vindkraften kan under byggtiden ge fler arbetstillfällen<br />
och därmed ökat underlag för handel och service i<br />
varierad utsträckning, särskilt märkbart i de mindre byarna. En<br />
utbyggnad av cirka 100 verk under en 10-årsperiod motsvarar<br />
en sysselsättning av 10–20 årsarbetskrafter. Enligt nyligen gjord<br />
forskning leder 10 stycken 2 MW-verk till ett 50-tal tillfälliga<br />
årsarbeten och 3–5 varaktiga arbetstillfällen.<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Sammanfattning 11
3. MILJÖKVALITETSNORMER<br />
Miljökvalitetsnormer (MKN) är ett juridiskt bindande styrmedel<br />
som infördes med miljöbalken 1999. De infördes<br />
för att komma till rätta med miljöpåverkan från diffusa utsläppskällor<br />
som till exempel trafik och jordbruk. Utgångspunkten<br />
för en norm är kunskaper om vad människan och<br />
naturen tål. Normerna kan även ses som styrmedel för att<br />
på sikt nå miljökvalitetsmålen. De flesta av MKN baseras på<br />
krav i olika direktiv inom EU.<br />
I dag finns det miljökvalitetsnormer för:<br />
• olika parametrar i vattenförekomster<br />
• olika föroreningar i utomhusluften<br />
• olika kemiska föreningar i fisk- och musselvatten<br />
• omgivningsbuller 1<br />
MKN ska följas vid översiktsplanering och detaljplanering. MKN<br />
regleras både i plan- och bygglagen (PBL) och i miljöbalken (<strong>MB</strong>)<br />
och är därmed överordnat det <strong>kommun</strong>ala planmonopolet.<br />
MILJÖKVALITETSNORMER<br />
FÖR VATTENFÖREKOMSTER<br />
I december 2009 beslutade Vattenmyndigheten om MKN för samtliga<br />
vatten förekomster i Sverige. Vattenmyndigheten har upprättat<br />
åtgärdsprogram för varje vattendistrikt. I åtgärdsprogrammet är 38<br />
åtgärder beslutade och dessa är bindande för myndigheter och <strong>kommun</strong>er.<br />
Kommunerna ska varje år rapportera till vattenmyndigheten<br />
vilka åtgärder som genomförs i syfte att uppnå MKN.<br />
Vattendirektivet omfattar både grundvatten och ytvatten. Enligt direktivet<br />
är målet att EU:s vatten ska ha ”god ekologisk och kemisk<br />
status” senast 2015 och i vissa fall 2021. Grundvatten bedöms efter<br />
kemisk och kvantitativ status. Information om MKN för vatten finns<br />
i databasen www.VISS.lansstyrelsen.se.<br />
KONSEKVENSER: <strong>Kalmar</strong>sunds kustvatten har måttlig ekologisk<br />
och kemisk status. Fram till 2021 ska god ekologisk status och<br />
bibehållen kemisk status nåtts enligt beslutade MKN. En minskning<br />
av övergödning behövs för att uppnå normen. Se vidare om<br />
konsekvenser under tema 1 Vatten och kustmiljön.<br />
foto: Malin Gustavsson<br />
1 Text hämtad från http://www.naturvardsverket.se/sv/Start/Lagar-och-styrning/Miljokvalitetsnormer/<br />
12<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Miljökvalitetsnormer
MILJÖKVALITETSNORMER<br />
FÖR UTOMHUSLUFT<br />
Miljökvalitetsnormer för utomhusluft syftar till att skydda<br />
människors hälsa och miljön. Det finns MKN för flera ämnen,<br />
bland annat kvävedioxid, kväveoxider, svaveldioxid och partiklar<br />
(PM 10). I <strong>Kalmar</strong> mäts partiklar (PM10) och flyktiga<br />
organiska ämnen, VOC (bensen) vid en mätstation på brandstationens<br />
tak. Detta är en stationär urbanmätstation, det vill<br />
säga en plats som representerar bakgrundsvärden för en större<br />
del av staden.<br />
KONSEKVENSER: Sedan mätningar påbörjades 2002 har<br />
inte MKN överskridits. Däremot överskrids den nedre utvärderingströskeln,<br />
vilket medför att mätningarna måste fortsätta.<br />
År 2010 kom en ny luftkvalitetsförordning vilket har<br />
inneburit att mätningarna utökats till helårsmätning och nu<br />
även omfattar PM2,5. Mätningarna vid den stationära mätstationen<br />
samordnas av Luftvårdsförbundet. <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong><br />
har under årens lopp använt även andra provtagningsplatser<br />
som representerat specifika gaturum eller där man<br />
velat studera någon specifik parameter.<br />
Sedan mätningar påbörjades<br />
2002 har inte miljökvalitetesnormer<br />
överskridits. Däremot<br />
överskrids den nedre utvärderingströskeln,<br />
vilket medför att<br />
mätningarna måste fortsätta.<br />
MILJÖKVALITETSNORMER<br />
FÖR FISK- OCH MUSSELVATTEN<br />
Det finns MKN för fisk- och musselvatten. I dagsläget är dessa<br />
inte aktuella för <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong>.<br />
OMGIVNINGSBULLER,<br />
EU:S BULLERDIREKTIV<br />
EU anser att omgivningsbuller är ett av de största miljöproblemen<br />
och har tagit fram ett bullerdirektiv. Miljökvalitetsnormen<br />
för buller syftar till att omgivningsbullret inte ska<br />
medföra skadliga effekter på människors hälsa. Normen omfattar<br />
dock bara tätorter med mer än 100 000 invånare. Sverige<br />
har till följd av direktivet två MKN som gäller kartläggning<br />
och upp rättande av åtgärdsprogram. Än så länge berör detta<br />
inte <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong>, utan de största <strong>kommun</strong>erna och de<br />
största vägarna, järnvägarna och flygplatserna.<br />
foto: Malin Gustavsson<br />
foto: <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong><br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Miljökvalitetsnormer 13
foto: Jonas Lindström<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
14 Möjligheter att uppnå miljökvalitetsmålen
4. MÖJLIGHETER ATT UPPNÅ<br />
MILJÖKVALITETSMÅLEN<br />
De sexton nationella miljökvalitetsmålen är:<br />
1. Begränsad klimatpåverkan<br />
2. Frisk luft<br />
3. Bara naturlig försurning<br />
4. Giftfri miljö<br />
5. Skyddande ozonskikt<br />
6. Säker strålmiljö<br />
7. Ingen övergödning<br />
8. Levande sjöar och vattendrag<br />
9. Grundvatten av god kvalitet<br />
10. Hav i balans samt levande kust och Skärgård<br />
11. Myllrande våtmarker<br />
12. Levande skogar<br />
13. Ett rikt odlingslandskap<br />
14. Storslagen fjällmiljö<br />
15. God bebyggd miljö<br />
16. Ett rikt växt och djurliv<br />
Vid konsekvensbeskrivningar är de sexton nationella miljökvalitetsmålen,<br />
antagna av riksdagen, en viktig utgångspunkt.<br />
Miljömålen har av Länsstyrelsen konkretiserats på regional<br />
nivå för <strong>Kalmar</strong> län. Rapporter och åtgärdsprogram har tagits<br />
fram som beskriver vad som behöver göras för att miljön i<br />
länet ska bli bättre och vem som ansvarar för dessa åtgärder.<br />
En del av dessa är <strong>kommun</strong>ernas ansvar. Kommunens översiktsplan<br />
är ett viktigt verktyg för att förebygga miljöskador<br />
och förbättra miljön.<br />
SAMMANFATTNING<br />
Översiktsplanen bedöms inte motverka möjligheterna att<br />
uppnå miljömålen. Vissa av miljömålen kan inte påverkas alls<br />
på översiktsplanenivå, till exempel miljömål 4, 5 och 6. Andra<br />
kan påverkas till en viss gräns. Flera av målen berör vatten och<br />
kustmiljöfrågor, till exempel miljömål 3, 7, 8, 9, 10, 11, 13,<br />
15 och 16.<br />
Syftet med vattenmyndigheternas arbete med åtgärdsprogram<br />
är att uppnå miljökvalitetsnormerna och att förbättra den ekologiska,<br />
kemiska och kvantitativa statusen för sjöar, vattendrag,<br />
grundvatten och kustvatten. Med den inriktningen kommer<br />
sannolikt detta åtgärdsprogram att ha en positiv inverkan på<br />
de miljömål som har en koppling till vatten. Den kommande<br />
<strong>kommun</strong>ala VA-planen (tematiskt tillägg till översiktsplanen)<br />
kommer också att behandla ett flertal förslag och åtgärder<br />
med syfte att nå dessa miljömål. En del pågår, till exempel<br />
förbättrad avloppshantering, ökad intensitet i skyddet av vattentäkterna,<br />
policy för enskilda avlopp respektive dagvatten,<br />
skörd av vass och alger samt åtgärder i anslutning till Hagbygärdediket.<br />
Informationsmaterial har tagits fram till lantbrukare,<br />
villaägare och båtägare med flera.<br />
Översiktsplanens förslag om mer förnybar energianvändning<br />
samt ökad kollektivtrafik och möjligheter för mindre bilkörning<br />
bidrar till att uppfylla målen om Begränsad klimatpåverkan,<br />
Frisk luft samt Bara naturlig försurning. Översiktsplanens<br />
strategi att värna jordbruksmarken samt ängs- och hagmarkernas<br />
brukande med betesdjur bidrar till att nå målet om Ett<br />
rikt odlingslandskap. Kommunens grönstrukturplan som är<br />
ett viktigt planeringsunderlag för översiktsplanen och efterföljande<br />
detaljplanearbete bidrar till att nå målet om God bebyggd<br />
miljö samt Ett rikt växt-och djurliv. Översiktsplanens<br />
förslag samt riktlinjer i utförda fördjupningar för delområden<br />
som berör kulturarvet och tillvaratagande och anpassning till<br />
kulturhistoriska värdena i bebyggelsen bidrar till att nå delmålet<br />
om kulturhistoriskt värdefull bebyggelse.<br />
BEGRÄNSAD KLIMATPÅVERKAN<br />
(MILJÖMÅL 1)<br />
NULÄGE: Enligt Länsstyrelsens bedömning är målet svårt<br />
att nå även om länet bidrar med sin del. Utsläppen av växthusgaser<br />
är en viktig del i ett internationellt sammanhang.<br />
Enligt Miljömålsrådets uppföljning bedöms målen ändå att<br />
kunna nås i Sverige.<br />
BIDRAR ÖP TILL ATT NÅ MÅLET: Översiktsplanen satsning<br />
på ny energieffektiv och förnybar energiteknik, till exempel<br />
ökad användning av biogas och vindkraftsel är positivt<br />
för att nå målet. Andra viktiga indikatorer är kollektivtrafikens<br />
omfattning, resor med denna och körsträckor med bil.<br />
Med översiktsplanens förslag i dessa riktningar bedöms att<br />
<strong>kommun</strong>en bidrar till att nå målet och att <strong>kommun</strong>en inte<br />
förvärrar situationen.<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Möjligheter att uppnå miljökvalitetsmålen 15
MÖJLIGHETER ATT UPPNÅ<br />
MILJÖKVALITETSMÅLEN<br />
Förslagen i översiktsplanens strategi ska<br />
bidra till att väsentligt minska biltrafiken<br />
och därmed minska utsläppen från trafik.<br />
Även mål och åtgärder inom energisektorn<br />
och restriktioner för småskalig<br />
vedeldning ska medföra att förhöjda halter<br />
i luften inte skadar människors hälsa,<br />
växtlighet eller kulturföremål.<br />
FRISK LUFT (MILJÖMÅL 2)<br />
NULÄGE: Målet är nära att nås med de planerade styrmedel<br />
som beslutas före 2020. Avgaserna från nya fordon har minskat<br />
men minskningen äts dessvärre upp av att trafiken ökat<br />
och fortsatt ökar.<br />
BIDRAR ÖP TILL ATT NÅ MÅLET: Förslagen i översiktsplanens<br />
strategi ska bidra till att väsentligt minska biltrafiken och<br />
därmed minska utsläppen från trafik. Även mål och åtgärder<br />
inom energisektorn och restriktioner för småskalig vedeldning<br />
ska medföra att förhöjda halter i luften inte skada människors<br />
hälsa, växtligheten eller kulturföremål. De ämnen som<br />
det finns delmål för är svaveldioxid, kvävedioxid, marknära<br />
ozon, flyktiga organiska ämnen, partiklar samt bensopyren<br />
(vedeldningsrök). Översiktsplanen förslag med tätare bebyggelse,<br />
ökad kollektivtrafik och särskilda cykelvägar ger förutsättningar<br />
för mindre bilkörning. Detta tillsammans med<br />
energieffektivisering och ny energiteknik bidrar till att öka<br />
möjligheterna att nå målet.<br />
BARA NATURLIG FÖRSURNING<br />
(MILJÖMÅL 3)<br />
NULÄGE: För att nå målet krävs flera internationella överenskommelser<br />
och samtidigt åtgärder om minskade utsläpp.<br />
Utsläppen av svaveldioxid har minskat och delmålet nåtts. Försurningen<br />
i Sverige har minskat men trots detta bedöms en<br />
femtedel av skogarna och sjöar/vattendrag vara försurade på<br />
grund av människans olika verksamheter.<br />
BIDRAR ÖP TILL ATT NÅ MÅLET: Även i detta fall är minskade<br />
utsläpp från energisektorn och trafiken viktiga för att nå<br />
målet. För <strong>kommun</strong>ens del är också askåterföringen från bland<br />
annat kraftvärmeverk och liknande förbränningsanläggningar<br />
viktig för att nå målet. Detta är dock svårt att uppnå med enbart<br />
svenska åtgärdsprogram.<br />
foto: Jonas Lindström<br />
GIFTFRI MILJÖ (MILJÖMÅL 4)<br />
NULÄGE: Länsstyrelsen och Miljömålsrådet bedömer att<br />
målet inte är möjligt att nå med idag beslutade åtgärder eller<br />
styrmedel. Även om DDT och PCB har förbjudits upptäcks<br />
nya kemikalier.<br />
16<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Möjligheter att uppnå miljökvalitetsmålen
BIDRAR ÖP TILL ATT NÅ MÅLET: Översiktsplanens förslag<br />
eller åtgärder är generellt inte av sådan detaljeringsnivå<br />
att de därför kan påverka möjligheten att nå miljömålet. Allmänt<br />
kan dock konstateras att efterbehandling av förorenade<br />
markområden går för långsamt på grund av brist på medel.<br />
Kommunen har kartlagt både misstänkta och verifierat förorenade<br />
områden i <strong>kommun</strong>en och vid exploatering inom<br />
dessa ska sanering genomföras.<br />
SKYDDANDE OZONSKIKT (MILJÖMÅL 5)<br />
NULÄGE:. För att nå målet krävs att man på internationell<br />
väg fortsätter arbetet med att förhindra handel med ozonnedbrytande<br />
produkter, till exempel som funnits i äldre kylanläggningar<br />
och värmepumpar. Miljömålsrådet bedömer att<br />
eftersom ozonskiktet stått stilla i åtta år, kanske det börjar<br />
växa igen och därmed kan målet uppnås.<br />
BIDRAR ÖP TILL ATT NÅ MÅLET: Översiktsplanens förslag<br />
eller åtgärder är inte av sådant slag att de påverkar möjligheterna<br />
att nå målet.<br />
SÄKER STRÅLMILJÖ (MILJÖMÅL 6)<br />
NULÄGE: Miljömålsrådet bedömer att målet har nåtts och<br />
att utsläppen av radioaktiva ämnen, det vill säga stråldoserna<br />
till människor är försumbara.<br />
BIDRAR ÖP TILL ATT NÅ MÅLET: Översiktsplanens förslag<br />
eller åtgärder påverkar inte möjligheterna att nå målet.<br />
INGEN ÖVERGÖDNING (MILJÖMÅL 7)<br />
NULÄGE: Utsläppen i haven kommer till stora delar från andra<br />
länder än Sverige. Länsstyrelsen ser inga positiva trender i<br />
länets kustvatten. Dåliga enskilda avlopp liksom markanvändning<br />
är en källa till övergödning liksom stora kväveförluster<br />
genom stormfällningar i skogsmark. Målet innebär att halterna<br />
av gödande ämnen i mark och vatten (fosforföreningar<br />
och kväve från mänsklig verksamhet samt luftburna utsläpp<br />
av ammoniak) inte ska ha negativ påverkan på den biologiska<br />
mångfalden eller på möjligheterna till allsidig användning av<br />
mark och vatten.<br />
BIDRAR ÖP TILL ATT NÅ MÅLET: Kommunen deltar i<br />
<strong>Kalmar</strong>sundskommissionens arbete. (jämför text under tema<br />
1 Vatten och kustmiljön). Planen anger att <strong>kommun</strong>en aktivt<br />
ska verka för förbättrade enskilda avlopp, för anläggandet av<br />
skyddszoner och nya våtmarker för att minska övergödningsproblematiken<br />
i vattendragen och i havet. Planen bidrar till<br />
att nå målet. Ytterligare åtgärder för att nå målet kommer att<br />
tas upp i <strong>kommun</strong>ens kommande tematiska tillägg Vatten och<br />
avloppsplan.<br />
LEVANDE SJÖAR OCH VATTENDRAG<br />
(MILJÖMÅL 8)<br />
NULÄGE: Länsstyrelsen bedömer att det inte är möjligt att<br />
nå målet med idag beslutade åtgärder eller planerade styrmedel.<br />
Vattenmyndigheten Södra Östersjöns vattendistrikt<br />
bedömer att 50 procent av distriktets sjöar och vattendrag<br />
inte uppfyller god status.<br />
Delmålen omfattar:<br />
a) ”Skydd av natur- och kulturmiljöer” i anslutning till sjöar<br />
och vattendrag.<br />
b) Restaurering av vattendrag som är värdefulla och potentiellt<br />
skyddsvärda.<br />
c) Upprättande av vattenförsörjningsplaner med så kallade Vattenskyddsområden<br />
med skyddsbestämmelser för alla allmänna<br />
och större enskilda yt- och grundvattentäkter. (Sistnämnda avser<br />
mer än 50 personer eller mer än 10 m 3 per dygn i snitt.).<br />
BIDRAR ÖP TILL ATT NÅ MÅLET: Kommunens översiktsplan<br />
behandlar vattenfrågorna på ett sätt som ska bidra till<br />
att miljömålet ska nås. Ytterligare åtgärder till skydd för vattenförekomsterna<br />
kommer att tas upp i den kommande VAplanen.<br />
Planen innehåller inga markanvändningsförslag med<br />
tydliga negativa konsekvenser för vattendragen och planen<br />
bedöms positiv för att nå målet.<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Möjligheter att uppnå miljökvalitetsmålen 17
MÖJLIGHETER ATT UPPNÅ<br />
MILJÖKVALITETSMÅLEN<br />
GRUNDVATTEN AV GOD KVALITET<br />
(MILJÖMÅL 9)<br />
NULÄGE: Miljömålsrådet bedömer att vattendirektivets krav<br />
på åtgärder gör att målet kan nås, men då krävs åtgärder som<br />
stärker skyddet för grundvatten och begränsar att ytterligare<br />
föroreningar tillförs.<br />
BIDRAR ÖP TILL ATT NÅ MÅLET: De viktigaste grundvattenförekomsterna<br />
i <strong>kommun</strong>en är Nybroåsen som har<br />
mycket stor betydelse för regionens vattenförsörjning. Åsens<br />
vatten räcker inte till utan förstärks genom infiltration av<br />
ytvatten från närbelägna Hagbyån. Kommunal grundvattentäkt<br />
finns även i Halltorp. Dessa områden har högsta<br />
prioritet i översiktsplanen och exploateringsförslag som kan<br />
försvåra eller påverka vattenförsörjningsintresset negativt ska<br />
inte tillåtas. Arbetet med att upprätta vattenskyddsområden<br />
enligt miljöbalken pågår. Översiktsplanens förslag motverkar<br />
därför inte att målet kan nås.<br />
HAV I BALANS SAMT LEVANDE KUST<br />
OCH SKÄRGÅRD (MILJÖMÅL 10)<br />
NULÄGE: Länsstyrelsen bedömer att hittills vidtagna åtgärder<br />
för att komma tillrätta med övergödning, överfiske och andra<br />
av havets miljöproblem inte har varit tillräckligt för att<br />
nå målet. Negativt för målet är även anspråken på kustnära<br />
boende och turism samt även hot mot kulturvärdena på grund<br />
av för få brukare i jordbruk och fiske i skärgårdsmiljöer.<br />
Som trenden ser ut nu kommer fler människor vara åretruntboende<br />
i <strong>Kalmar</strong> läns skärgård till 2020. Negativ påverkan<br />
från fiskeuttag, övervakning och beredskap för kemikalie- och<br />
oljeutsläpp samt avfall från sjöfart inkluderat fritidsbåtar kräver<br />
ytterligare skärpt lagstiftning.<br />
BIDRAR ÖP TILL ATT NÅ MÅLET: Översiktsplanens förslag<br />
är att öka tillgängligheten till stränder och vatten samt skapa ett<br />
kusttråk blandat med boende och rekreationsområden. Detta<br />
ska ge hög attraktionskraft till kuststaden <strong>Kalmar</strong> och förutsätter<br />
omsorgsfull detaljplanering med hänsynstagande till kustens<br />
höga natur- och kulturvärden samt prioritering av vattenkvalitetsaspekter.<br />
Ett hållbart brukande innebär också att jordoch<br />
skogsbruk bedrivs i samklang med bevarandeintressena.<br />
Översiktsplanen bedöms totalt sett som positiv för miljömålet.<br />
MYLLRANDE VÅTMARKER (MILJÖMÅL 11)<br />
NULÄGE: Våtmarkernas ekologiska och vattenhushållande<br />
funktion i landskapet ska bibehållas och värdefulla våtmarker<br />
bevaras. För att nå målet måste det skapas fler våtmarker i<br />
odlingslandskapet och skogsbilvägar som skadar våtmarker<br />
får inte byggas. <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong> har en stor jordbruksbygd<br />
och har dessutom mycket få sjöar.<br />
BIDRAR ÖP TILL ATT NÅ MÅLET: Att anlägga nya dammar<br />
och återskapa våtmarker är en angelägen uppgift som<br />
<strong>kommun</strong>en uppmuntrar till. Det finns också särskilda statliga<br />
medel avsatta för sådana projekt. Vid anläggning/restaurering<br />
av våtmarker är placeringen viktig. Hänsyn ska tas till<br />
potentialen för minskat näringsläckage, gynnade av biologisk<br />
mångfald och kulturhistoriska värden. Riktlinjer och rekommendationer<br />
i <strong>kommun</strong>ens dagvattenpolicy bidrar till att<br />
målet kan nås. I översiktsplanen hänvisas till detta dokument.<br />
LEVANDE SKOGAR (MILJÖMÅL 12)<br />
NULÄGE: För att nå målet måste ökade medel avsättas till<br />
skydd för skogsbiotoper och arealer som kan undantas från<br />
skogsbruk. Utöver fler naturreservat kan också skog skyddas<br />
genom så kallade naturvårdsavtal. Dessutom sparas skogsbiotoper<br />
genom frivilliga avtal.<br />
BIDRAR ÖP TILL ATT NÅ MÅLET: Vid exploatering som<br />
berör skogsmark och skötsel inom <strong>kommun</strong>ens friluftsskogar<br />
och rekreationsmark kommer särskild hänsyn att tas till gammal<br />
skog och lövskog av värde för den biologiska mångfalden.<br />
Skogsmarken ska också brukas så att fornlämningar eller andra<br />
kända värdefulla kulturlämningar inte skadas.<br />
I <strong>kommun</strong>ens grönstrukturplan finns ett ställningstagande<br />
att all fysisk planering i startskedet ska ta ställning till hur<br />
grönpolicyn med tillhörande strategi kan fungera som kunskapsunderlag<br />
i aktuella exploateringsprojekt. Det innebär<br />
att man i hög grad undantar värdefull natur och ger parker<br />
och naturområden ett skydd i planeringsarbetet.<br />
Ett möjligt hot mot skogsmarken kan vara negativa effekter av<br />
ett ökat uttag av biobränsle, vilket dock inte översiktsplanens<br />
förslag kan påverka.<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
18 Möjligheter att uppnå miljökvalitetsmålen
ETT RIKT ODLINGSLANDSKAP<br />
(MILJÖMÅL 13)<br />
NULÄGE: Miljömålsrådet bedömer att målet är möjligt<br />
att nå med undantag för delmålet om kulturbärande landskapselement.<br />
Odlingslandskapets värden är beroende av att<br />
markerna brukas och att det är attraktivt att verka och bo på<br />
landsbygden. Jordbrukslandskapet i <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong> representerar<br />
stora värden för livsmedelsproduktion, biologisk<br />
mångfald och kulturmiljö. Åkermarkens produktionsförmåga<br />
tillhör de högsta i landet.<br />
BIDRAR ÖP TILL ATT NÅ MÅLET: Översiktsplanens strategi<br />
bygger på det faktum att byarna utanför staden ska kunna<br />
utvecklas som attraktiva boendeorter men ändå ha nära och<br />
god tillgång till stadens utbud av service, handel och kultur.<br />
BYARNA SKA KUNNA<br />
UTVECKLAS OCH<br />
ÄNDÅ HA NÄRA TILL<br />
STADENS UTBUD AV<br />
SERVICE, HANDEL<br />
OCH KULTUR<br />
Skötsel av ängs- och betesmarkerna förutsätter betesdjur. Länet<br />
och <strong>kommun</strong>en har så hög djurbesättning att en minskning<br />
av dessa arealer får betydande konsekvenser på andra miljömål<br />
och kan innebära en ökad belastning på miljön. Jämför även<br />
tema 3 om Jordbruksmark och konsekvenser från resurshushållningssynpunkt.<br />
Översiktsplanen har en inriktning som i huvudsak<br />
stödjer uppfyllandet av målet.<br />
GOD BEBYGGD MILJÖ (MILJÖMÅL 15)<br />
NULÄGE: Miljömålsrådet och länsstyrelsen bedömer att målet<br />
blir svårt att nå, särskilt delmålen som handlar om människors<br />
hälsa och kulturmiljö. Utvecklingen av miljötillståndet<br />
går dock åt rätt håll. Målet omfattar flera olika delmål, till<br />
exempel inomhusmiljö, energianvändning i byggnader, avfall,<br />
uttag av naturgrus, buller samt kulturhistoriskt värdefulla byggnader.<br />
En del av dessa kan inte påverkas genom förslag på<br />
översiktsplanenivå.<br />
BIDRAR ÖP TILL ATT NÅ MÅLET: Delmålet om planeringsunderlag<br />
som innebär att samhällsplaneringen ska grundas på<br />
strategier och program för hur grön- och vattenområden ska<br />
bevaras, vårdas och utvecklas stämmer väl med strategierna för<br />
denna översiktsplan. Även hur kulturhistoriska och estetiska<br />
värden ska tas till vara och utvecklas är i överensstämmelse<br />
med översiktsplanens intentioner. Kommunen arbetar aktivt<br />
med att ständigt minska uttaget av naturgrus till förmån för<br />
ersättningsmaterial. Vid en fortsatt utbyggnad av samhället<br />
genom byggnader, vägar och olika verksamhetsområden finns<br />
risk för att andelen hårdgjorda ytor ökar och därmed ökad dagvattenmängd.<br />
Kommunens dagvattenpolicy ska då följas vid<br />
nyexploateringar för att minska belastningen på miljön. Sammantaget<br />
bör översiktsplanens förslag medverka till, snarare än<br />
att förhindra, att miljömålet kan nås.<br />
ETT RIKT VÄXT- OCH DJURLIV<br />
(MILJÖMÅL 16)<br />
NULÄGE: Nätverket Natura 2000 syftar till att hejda utrotningen<br />
av arter och livsmiljöer i Europa. Vid exploateringar<br />
måste hotade och rödlistade arter särskilt uppmärksammas<br />
så att konsekvensen inte blir en ökad förlust av dessa arter.<br />
Länsstyrelsen och miljömålsrådet bedömer att målet blir<br />
mycket svårt att nå eftersom befintliga åtgärder inte räcker,<br />
behöver bli starkare eller genomföras fortare.<br />
BIDRAR ÖP TILL ATT NÅ MÅLET: I grönstrukturplanen<br />
anges att naturmarksförluster ska kompenseras genom att nya<br />
parker och grönområden anläggs vid förtätningar. Kommunens<br />
dagvattenpolicy anger hur dagvattenfrågorna ska lösas<br />
genom lokalt omhändertagande (LOD) till exempel gröna<br />
tak, gröna parkeringsytor, dammar och våtmarker. Jämför<br />
även konsekvenser under tema 2 Biologisk mångfald. I översiktsplanen<br />
hänvisas till dessa dokument.<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Möjligheter att uppnå miljökvalitetsmålen 19
TEMA 1. Vatten och kustmiljön<br />
<strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong> har en kuststräcka som är mer än 200 km lång längs fastlandet<br />
och 450 kilometer om alla öar inkluderas. <strong>Kalmar</strong>s vatten behandlas i<br />
översiktsplanen i ett särskilt kapitel som översiktligt tar upp vattenresurserna,<br />
sjöar och vattendrag samt kustmiljön och dess förutsättningar och problem.<br />
Eftersom allt hänger samman är det svårt att särskilja konsekvenser av<br />
exploatering och verksamheter som till exempel skogsbruk och jordbruk till<br />
att enbart ha betydande miljöpåverkan på en begränsad vattenresurs eller<br />
på havsmiljön. Vissa livsmiljöer och arter eller vissa områden är också mer<br />
känsliga för påverkan än andra. Verksamheter inom hela avrinningsområdena<br />
påverkar i hög grad de lokala miljöproblemen.<br />
Vattenförvaltningsarbetet inom Södra Östersjöns vattendistrikt och upprättade<br />
åtgärdsprogram tillsammans med <strong>kommun</strong>ernas arbete blir därför centrala<br />
för att nå miljökvalitetsnormerna för alla yt-och grundvattenförekomster.<br />
Översiktsplanen är strategisk och behandlar inte specifikt konkreta utbyggnadsprojekt,<br />
mer än i undantagsfall. Därför beskriver <strong>kommun</strong>en här de åtgärder<br />
man arbetar med i syfte att förhindra sådan påverkan att negativa<br />
konsekvenser uppstår på vatten och kustmiljö.<br />
SAMMANFATTNING, KONSEKVENSER<br />
Sammanfattningsvis förutsätts de i detta tema beskrivna åtgärderna och projekten leda<br />
till positiva miljömässiga konsekvenser. Betydande miljöpåverkan på <strong>kommun</strong>ens vattenresurser<br />
ska inte uppstå och övergödningen i kustvattnet ska inte heller öka på grund<br />
av översiktsplanens förslag genom:<br />
foto: <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong><br />
• att de närsalter och föroreningar som når kustvattnen minskar betydligt i omfattning<br />
(dagvatten, ökad tillsyn av industrier och verksamheter, ombyggt avloppsreningsverk<br />
med mera)<br />
• att det blir mindre utsläpp av gödande ämnen till kustvattnet då nytt <strong>kommun</strong>alt VA<br />
i <strong>kommun</strong>ens norra kuststräcka byggs<br />
• att risken för fosforläckage till <strong>Kalmar</strong>sund minskar väsentligt (ökande krav på enskilda<br />
avlopp)<br />
• att dricksvattenförekomsterna uppfyller EUs krav, såväl alla <strong>kommun</strong>ala som större<br />
enskilda yt-och grundvattentäkter (ökad tillsyn av enskilda vattentäkter samt inrättande<br />
av vattenskyddsområden och vattenförsörjningsplaner)<br />
• att påverkan på vattenresurserna från rörligt friluftsliv och båtturism minskar (miljöförbättrande<br />
anläggningar)<br />
• att den biologiska mångfalden, växt-och djurlivet i såväl vatten som landekosystemen<br />
inte minskar (vandringshinder i åar och vattendrag undanröjs med mera).<br />
20<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Tema 1: Vatten och kustmiljön
Jämför också konsekvenser beskrivna i kapitel ”Möjligheter att<br />
uppnå miljökvalitetsmålen” och då särskilt för miljömålen 3,<br />
7, 8, 9 och 10.<br />
Huruvida miljökvalitetsnormerna kan uppfyllas till 2015 kan<br />
inte fullt ut bedömas eftersom det finns en stor osäkerhet i<br />
tidsaspekten och hur snabbt de planerade åtgärderna kan genomföras.<br />
Det krävs till exempel ett långsiktigt perspektiv för<br />
åtgärder riktade mot de storskaliga övergödningsproblemen.<br />
Målkonflikter kan ibland uppstå som kan leda till negativa<br />
miljömässiga konsekvenser för kulturmiljön genom att det<br />
finns områden av kulturmiljövärde som har förbindelse med<br />
vattenmiljöer. Exempelvis kan kanaler och dammar påverkas<br />
när man gör åtgärder för att öppna vandringsvägar för fisk.<br />
Vissa typer av skyddade områden, Natura 2000, strandområden<br />
med höga naturvärden, grunda, näringsrika sjöar med<br />
flera områden har stora förutsättningar att hysa fågelarter som<br />
pekats ut i EU:s fågeldirektiv samt art- och habitatdirektiven.<br />
En viss konflikt med kvalitetskraven enligt vattenförvaltningsförordningen<br />
(god ekologisk status) kan uppstå då våtmarker<br />
med viss grad av närsalter ofta är fågelrika, å andra sidan kan<br />
för höga närsalter slå ut både flora och fauna.<br />
Sammanfattningsvis kan de sociala och ekonomiska konsekvenserna<br />
av åtgärderna bli positiva genom:<br />
• att näringslivets förutsättningar förbättras för all slags<br />
turism – kulturturism, fisketurism, sommar-, sol- och<br />
badsemestrar<br />
• att möjligheterna ökar att bosätta sig i miljöer med nära<br />
till en artrik natur, vackra odlingslandskap, kulturmiljöer<br />
med gammal bebyggelse, då förutsättningarna för att lösa<br />
bostadens VA-frågor förbättras, (nytt <strong>kommun</strong>alt VA i<br />
<strong>kommun</strong>ens norra kuststräcka)<br />
• att fler stadsmiljöer med dammar (dagvattenrening) ökar<br />
stadens attraktivitet för boende och verksamheter, vilket<br />
på sikt förväntas öka <strong>kommun</strong>ens och stadens befolkning<br />
Negativa ekonomiska konsekvenser kan uppstå på kort sikt<br />
då åtgärderna måste finansieras på något sätt. De ekonomiska<br />
konsekvenserna för enskilda människor respektive<br />
<strong>kommun</strong>en innebär därför inledningsvis kostnader och<br />
utlägg. På lite längre sikt kan en stabilisering förväntas genom<br />
bland annat höjda fastighetsvärden, höjd attraktivitet<br />
genom ren och sund miljö och en sammantaget mer hållbar<br />
samhällsutveckling.<br />
STATUS FÖR AVRINNINGSOMRÅDEN<br />
För närvarande är det endast Surrebäcken som har dålig ekologisk<br />
status och Törnebybäcken ekologisk otillfredsställande.<br />
Flera vattendrag löper dock ekologisk risk till 2015, varav Törnebybäcken<br />
även kemisk risk. På följande uppslag redovisas en<br />
tabell över samtliga avrinningsområden.<br />
Nävraån rinner genom skogs- och jordbruksmark i Mönsterås<br />
och <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong>. Det finns ingen provtagning i ån,<br />
men den är troligen påverkad av övergödning framför allt från<br />
jordbruk, enskilda avlopp och skogsbruk. Liksom alla åar är<br />
den även påverkad av miljögifter (kvicksilver).<br />
Möjliga åtgärder för att komma till rätta med övergödningsproblemen<br />
kan vara exempelvis våtmarker, fånggrödor och<br />
skyddszoner i jordbruksområden och ombyggnad av enskilda<br />
avlopp.<br />
Snärjebäcken har sitt källområde kring Stensjön i Nybro<br />
<strong>kommun</strong> och rinner sedan genom ett kulturlandskap med<br />
höga naturvärden. Bäcken kantas av våtmarker, betesmarker<br />
och mindre sumpskogar. Rockneby ligger inom avrinningsområdet.<br />
Lindö på Revsudden är skyddat som ett Natura<br />
2000-område samt naturreservat. I skogsområdet är bäcken<br />
påverkad av försurning, medan det finns tecken på övergödningsproblem<br />
längre nedströms. Inom området finns vandringshinder<br />
som gör att fisk inte kan vandra upp och leka. Den<br />
är också påverkad av miljögifter (kvicksilver). Skogsbruket är<br />
också här en stor källa till näringsämnen, men även till exempel<br />
jordbruk och avloppsanläggningar påverkar.<br />
Möjliga åtgärder inom <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong> för att komma till<br />
rätta med övergödningsproblemen kan vara exempelvis våtmarker,<br />
fånggrödor och skyddszoner i jordbruksområden och<br />
ombyggnad av enskilda avlopp.<br />
Avrinningsområdet för <strong>Kalmar</strong> stad med omnejd ligger<br />
mellan Snärjebäcken i norr och Ljungbyån i söder. Det<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Tema 1: Vatten och kustmiljön 21
TEMA 1. Vatten och kustmiljön<br />
LÄGET AVRINNINGSOMRÅDESVIS<br />
VATTENDRAG STATUS RISKBEDÖMNING 2015 FÖRSLAG PÅ ÅTGÄRDER MÅL/VISION<br />
Nävraån God Ekologisk risk Restaurera<br />
Återställa<br />
Anlägga våtmarker<br />
Uppdatering av gamla vattendomar<br />
Surrebäcken Ekologisk dålig Ekologisk risk Åtgärda dåliga enskilda avloppsanläggningar<br />
Åtgärder inom jordbruket<br />
Uppdatering av gamla vattendomar<br />
Norrebäcken God Ingen risk<br />
Rent och naturnära vatten<br />
Öka förståelsen för vattnet kretslopp<br />
Minska övergödningen<br />
Minska övergödningen<br />
Öka biologisk mångfald<br />
Rent och naturnära vatten<br />
Ryssbyån:<br />
mynningen Bockskärs<br />
skärgård, Torsbäcken<br />
Ryssbyån:<br />
Torsbäcken<br />
Norrebäcken<br />
Ekologiskt måttlig Ekologisk risk Skapa översilningsytor<br />
Anlägga våtmarker<br />
Åtgärder inom jordbruket<br />
Åtgärda dåliga enskilda avloppsanläggningar<br />
Uppdatering av gamla vattendomar<br />
Skapa lekområden för fisk<br />
God<br />
Ingen risk<br />
Minska övergödningen<br />
Öka biologisk mångfald<br />
Rent och naturnära vatten<br />
Torsbäcken Ekologisk måttlig Ekologisk risk Skapa översilningsytor<br />
Anlägga våtmarker<br />
Åtgärder inom jordbruket<br />
Åtgärda dåliga enskilda avloppsanläggningar<br />
Uppdatering av gamla vattendomar<br />
Snärjebäcken:<br />
Norrebäcken-Stensjön<br />
Ekologisk måttlig Ekologisk risk Restaurera bl.a. för att gynna havsöringsbeståndet<br />
Återställa översilningsmark<br />
Anlägga våtmarker<br />
Uppdatering av gamla vattendomar<br />
Åbyån Ekologiskt måttlig Ekologisk risk Återskapa översilningsytor<br />
Anlägga våtmarker<br />
Åtgärder inom jordbruket<br />
Åtgärda dåliga enskilda avloppsanläggningar<br />
Uppdatering av gamla vattendomar<br />
Törnebybäcken<br />
Ljungbyån: mynningen<br />
Hossmoviken- Råsbäck<br />
Ekologiskt<br />
otillfredsställande<br />
God<br />
Ekologisk och kemisk risk<br />
Ingen risk<br />
Återskapa översilningsytor<br />
Anlägga våtmarker<br />
Åtgärder inom jordbruket<br />
Åtgärda dåliga enskilda avloppsanläggningar<br />
Uppdatering av gamla vattendomar<br />
Råsbäcken Ekologiskt måttlig Ekologisk risk Åtgärder inom jordbruket<br />
Fastställa vattenskyddsområde<br />
Reservvattentäkter med god kvalitet<br />
Uppdatering av gamla vattendomar<br />
Samordnad recipientkontroll<br />
Rent och naturnära vatten<br />
Minska övergödningen<br />
Minska övergödningen<br />
Avhjälpa vandringshinder<br />
Rent och naturnära vatten<br />
Rent och naturnära vatten<br />
Minska övergödningen<br />
Rent och naturnära vatten<br />
Minska övergödningen metaller och<br />
andra gifter<br />
Öka vattnets betydelse i tillsynen<br />
Minska övergödningen<br />
Öka förståelsen för vattnets kretslopp<br />
22<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Tema 1: Vatten och kustmiljön
VATTENDRAG STATUS RISKBEDÖMNING 2015 FÖRSLAG PÅ ÅTGÄRDER MÅL/VISION<br />
Ljungbyån:<br />
Gunnaboån<br />
Gunnaboån<br />
Gunnaboån:<br />
Ljungbyån<br />
Starbäcken<br />
Ljungbyån: Råsbäcken<br />
Holmabäcken<br />
Ljungbyån:<br />
Smedtorpsån –<br />
Gunnaboån<br />
Ekologiskt måttlig Ekologisk risk Skapa översilningsytor<br />
Anlägga våtmarker<br />
Åtgärder inom jordbruket<br />
Åtgärda dåliga enskilda avloppsanläggningar<br />
Uppdatering av gamla vattendomar<br />
Samordnad recipientkontroll<br />
Åtgärda vandringshinder<br />
Ekologisk måttlig Ekologisk risk Skapa översilningsytor<br />
Anlägga våtmarker<br />
Åtgärder inom jordbruket<br />
Åtgärda dåliga enskilda avloppsanläggningar<br />
Uppdatering av gamla vattendomar<br />
God<br />
Ingen risk<br />
God Ekologisk risk Åtgärda vandringshinder<br />
Åtgärder inom jordbruket<br />
Åtgärda enskilda avloppsanläggningar<br />
Uppdatering av gamla vattendomar<br />
Rent och naturnära vatten<br />
Minska övergödningen<br />
Öka förståelsen för vattnets kretslopp<br />
Rent och naturnära vatten<br />
Minska övergödningen<br />
Rent och naturnära vatten<br />
Minska övergödningen<br />
Öka biologisk mångfald<br />
Ljungbyån:<br />
Holmabäcken<br />
Smedtorpsån<br />
Smedtorpsån:<br />
Ljungbyån<br />
Äspebäcken<br />
God<br />
God<br />
Ingen risk<br />
Ingen risk<br />
Hagbyån:<br />
Svartabäcken<br />
Jansabäcken<br />
Hagbyån: mynningen<br />
nvs <strong>Kalmar</strong>sund<br />
Svartabäcken<br />
Svartabäcken:<br />
Hagbyån<br />
Vänsjösjön<br />
Halltorpsån:<br />
överledning till<br />
Hagbyån – källan<br />
Ekologisk måttlig Ekologisk risk Förbättra områden för musslor<br />
Skyddsavstånd för dricksvatten<br />
Åtgärda vandringshinder<br />
Åtgärder inom jordbruket<br />
Åtgärda enskilda avloppsanläggningar<br />
Uppdatering av gamla vattendomar<br />
Ekologisk måttlig Ekologisk risk Avhjälpa vandringshinder<br />
Restaurering av lekområden för fisk<br />
Anläggning av översilningsytor<br />
God Ekologisk risk Åtgärda vandringshinder<br />
Åtgärder inom jordbruket<br />
Åtgärda dåliga enskilda avloppsanläggningar<br />
Uppdatering av gamla vattendomar<br />
Ekologiskt måttlig Ekologisk risk Åtgärder inom jordbruket<br />
Uppdatering av gamla vattendomar<br />
Glasholmsån Ekologisk måttlig Ekologisk risk Anläggning av översilningsytor<br />
Avhjälpa vandringshinder<br />
Restaurering av dikade sträckor<br />
Rent och naturnära vatten<br />
Minska övergödningen<br />
Öka biologisk mångfald<br />
Uppehålla god dricksvattenkvalitét<br />
Minska övergödningen<br />
Öka förståelsen för vattnets kretslopp<br />
Minska övergödningen<br />
Öka biologisk mångfald<br />
Öka andel översilningsytor<br />
Minska övergödningen<br />
Avhjälpa vandringshinder<br />
Öka biologisk mångfald<br />
Minska försurningen<br />
Stationär öring ska öka i omfattning<br />
Minska övergödning<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Tema 1: Vatten och kustmiljön 23
TEMA 1. Vatten och kustmiljön<br />
GRUNDVATTENÅSAR<br />
GRUNDVATTENÅSAR GRUNDVATTENSTATUS RISKBEDÖMNING MKN-STATUS MÅL/VISION ÅTGÄRD<br />
Mörbylånga-Borgholm<br />
Kemisk god<br />
Kvantitativ god<br />
Kemisk ingen risk<br />
Kvantitativ ingen risk<br />
Kemisk god<br />
Kvantitativ god<br />
Trekanten, Öbbestorp<br />
(Ljungbyån)<br />
Kemisk god<br />
Kvantitativ god<br />
Kemisk risk<br />
Kvantitativ ingen risk<br />
Kemisk god<br />
Kvantitativ god<br />
Minska påverkan av näringsämnen,<br />
bekämpningsmedel, vägsalt, humus,<br />
se VA-plan<br />
Trekanten (Ljungbyån)<br />
Kemisk god<br />
Kvantitativ god<br />
Kemisk risk<br />
Kvantitativ ingen risk<br />
Kemisk god<br />
Kvantitativ god<br />
Minska påverkan av näringsämnen,<br />
bekämpningsmedel, vägsalt, humus,<br />
se VA-plan<br />
Vassmolösaåsen<br />
(Ljungbyån)<br />
Kemisk otillfredsställande<br />
Kvantitativ god<br />
Kemisk risk<br />
Kvantitativ ingen risk<br />
Kemisk otillfredsställande<br />
Kvantitativ god<br />
Minska påverkan av näringsämnen,<br />
bekämpningsmedel, vägsalt, humus,<br />
se VA-plan<br />
Nybroåsen, Råsbäck<br />
(Ljungbyån)<br />
Kemisk god<br />
Kvantitativ god<br />
Kemisk ingen risk<br />
Kvantitativ ingen risk<br />
Kemisk god<br />
Kvantitativ god<br />
Minska påverkan av näringsämnen,<br />
bekämpningsmedel, vägsalt, humus,<br />
se VA-plan<br />
Nybroåsen vid<br />
St. Sigfrid<br />
(Ljungbyån)<br />
<strong>Kalmar</strong>/Nybro<br />
Kemisk god<br />
Kvantitativ god<br />
Kemisk ingen risk<br />
Kvantitativ ingen risk<br />
Kemisk god<br />
Kvantitativ god<br />
Minska påverkan av näringsämnen,<br />
bekämpningsmedel, vägsalt, humus,<br />
se VA-plan<br />
Nybroåsen, Råsbäck<br />
Ljungbyån<br />
<strong>Kalmar</strong>/Nybro<br />
Kemisk god<br />
Kvantitativ god<br />
Kemisk ingen risk<br />
Kvantitativ ingen risk<br />
Kemisk god<br />
Kvantitativ god<br />
Minska påverkan av näringsämnen,<br />
bekämpningsmedel, vägsalt, humus,<br />
se VA-plan<br />
Ås vid Bäckebo-<br />
Rockneby<br />
Kustområde<br />
Kemisk god<br />
Kvantitativ god<br />
Kemisk ingen risk<br />
Kvantitativ ingen risk<br />
Kemisk god<br />
Kvantitativ god<br />
Minska påverkan av näringsämnen,<br />
bekämpningsmedel, vägsalt, humus,<br />
se VA-plan<br />
Hagbyån<br />
Örsjöformationen<br />
Nybro<br />
Kemisk god<br />
Kvantitativ god<br />
Kemisk ingen risk<br />
Kvantitativ ingen risk<br />
Kemisk god<br />
Kvantitativ god<br />
<strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong><br />
Kustområde<br />
Kemisk god<br />
Kvantitativ god<br />
Kemisk risk<br />
Kvantitativ ingen risk<br />
Kemisk god<br />
Kvantitativ god<br />
Minska påverkan av näringsämnen,<br />
bekämpningsmedel, vägsalt, humus,<br />
se VA-plan<br />
24<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Tema 1: Vatten och kustmiljön
KUSTVATTEN<br />
KUSTVATTEN STATUS RISKBEDÖMNING MKN-YTVATTENSTATUS MÅL/VISION ÅTGÄRD<br />
Ö s <strong>Kalmar</strong>sunds<br />
kusten<br />
Ekologisk måttlig<br />
Kemisk god<br />
Risk<br />
Risk<br />
Ekologisk måttlig<br />
Kemisk god<br />
Åtgärder i jord och skogsbruk,<br />
dagvatten, enskilda avlopp,<br />
se VA-plan<br />
N vs <strong>Kalmar</strong>sunds<br />
kustvatten<br />
Ekologisk måttlig<br />
Kemisk god<br />
Risk<br />
Risk<br />
Ekologisk måttlig<br />
Kemisk god<br />
Åtgärder i jord och skogsbruk,<br />
dagvatten, enskilda avlopp,<br />
se VA-plan<br />
M n <strong>Kalmar</strong>sunds<br />
utsjövatten<br />
Ekologisk måttlig<br />
Kemisk god<br />
Risk<br />
Risk<br />
Ekologisk måttlig<br />
Kemisk god<br />
Åtgärder i jord och skogsbruk,<br />
dagvatten, enskilda avlopp,<br />
se VA-plan<br />
S <strong>Kalmar</strong>sunds<br />
utsjövatten<br />
Ekologisk måttlig<br />
Kemisk god<br />
Risk<br />
Risk<br />
Ekologisk måttlig<br />
Kemisk god<br />
Åtgärder i jord och skogsbruk,<br />
dagvatten, enskilda avlopp,<br />
se VA-plan<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Tema 1: Vatten och kustmiljön 25
TEMA 1. Vatten och kustmiljön<br />
sträcker sig från skogarna i Nybro till jordbruksslätten väster<br />
om <strong>Kalmar</strong>. Inom avrinningsområdet finns flera mindre<br />
vattendrag bland annat Åbyån, Surrebäcken, Kläckebergabäcken<br />
och Törnebybäcken. Här finns Läckeby, Lindsdal och<br />
<strong>Kalmar</strong> stad (<strong>Kalmar</strong> tätort). Inom området finns tre naturreservat,<br />
Björnö, Horso -Värsnäs och Svinö. Horsö-Värsnäs<br />
är dessutom ett Natura 2000-område.<br />
I vattendragen finns problem med övergödning, miljögifter<br />
och fysiska förändringar (till exempel vandringshinder för<br />
fisk). Vattendragen är påverkade av utsläpp från bland annat<br />
lantbruk, industrier, enskilda avlopp och stadsmiljön.<br />
I kustzonen råder ett högt exploateringstryck<br />
samtidigt som miljön är känslig<br />
för alltför stort nyttjande av de resurser<br />
som finns där. Att samtidigt både kunna<br />
utveckla kust- och skärgårdsområdet på<br />
ett hållbart sätt och bibehålla den höga<br />
biologiska mångfalden och de stora naturoch<br />
kulturvärden, är en utmaning för samhällsplaneringen.<br />
Inom området krävs kraftfulla åtgärder för att komma tillrätta<br />
med vattenkvalitetsproblemen. Åtgärder kan vara exempelvis<br />
våtmarker, fånggrödor och skyddszoner i jord-bruksområden,<br />
dagvattenrening och ombyggnad av enskilda avlopp.<br />
Ljungbyån är <strong>kommun</strong>ens största å. Den har sitt källområde<br />
i skogen i de västra delarna av Nybro <strong>kommun</strong> och mynnar i<br />
<strong>Kalmar</strong>sund vid Ljungbylund. I <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong> rinner ån<br />
i huvudsak genom odlingsbygd. I <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong>s del av<br />
avrinningsområdet finns Ljungbyholm, Trekanten samt större<br />
delen av Tvärskog. Nybro stad ligger vid biflödet St Sigfridsån.<br />
Nordost och norr om Trekanten utgör ån ett Natura 2000-område.<br />
Ån är påverkad av miljögifter, försurning och vandringshinder<br />
för fisk.<br />
I <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong> är vattenkvalitén till stor del ganska god.<br />
Man kan dock se påverkan från framför allt vandringshinder.<br />
Däremot påverkar ån <strong>Kalmar</strong>sund med övergödande ämnen<br />
och av den anledningen behövs åtgärder. När det gäller gödande<br />
ämnen är skogen en stor källa jämte reningsverk, enskilda<br />
avlopp och jordbruksmark.<br />
Hagbyån sträcker sig från Slamphult i Emmaboda <strong>kommun</strong><br />
till <strong>Kalmar</strong>sund. Ån mynnar i ett stort område med fågelrika,<br />
välhävdade havsstrandängar. Vid Kolboda finns fågel- och<br />
sälskyddsområden. I Fröstorp, som ligger på gränsen mellan<br />
Hagbyåns och Ljungbyåns avrinningsområden, finns ett naturreservat.<br />
foto: <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong><br />
26<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Tema 1: Vatten och kustmiljön<br />
foto: <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong>
Inom avrinningsområdet finns problem med miljögifter<br />
(kvicksilver), försurning, fysiska förändringar och övergödning.<br />
Inom <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong> är det i huvudsak övergödning<br />
och vandringshinder för fisk (Igelösa kvarn och Holmskvarn)<br />
som är problem. De största källorna till övergödande ämnen<br />
inom området är skogsbruk, jordbruk och enskilda avlopp.<br />
Möjliga åtgärder inom <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong> för att komma till<br />
rätta med övergödningsproblemen kan vara exempelvis våtmarker,<br />
fånggrödor och skyddszoner i jordbruksområden och<br />
ombyggnad av enskilda avlopp.<br />
Halltorpsåns källområde finns i sydöstra delen av Emmaboda<br />
<strong>kommun</strong> och södra delen av Nybro <strong>kommun</strong>. Den<br />
rinner sedan vidare för att slutligen mynna i Värnanäs där<br />
skärgården är såväl Natura 2000-område som naturreservat.<br />
Inom området ligger Hallorp och Påryd. Ån är påverkad av<br />
miljögifter, försurning och övergödning.<br />
<strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong> kalkar ån vid Skärvsjö. Möjliga åtgärder inom<br />
<strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong> för att komma till rätta med övergödningsproblemen<br />
kan vara exempelvis våtmarker, fånggrödor och skyddszoner<br />
i jordbruksområden och ombyggnad av enskilda avlopp.<br />
Glasholmsån är ett biflöde av Bruatorpsåns avrinningsområde.<br />
Den ligger till del i <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong>. Avrinningsområdet<br />
för Bruatorpsån sträcker sig från Påryd i norr<br />
till Blekinge län i söder. Avrinningsområdet som till allra<br />
största delen ligger i Torsås <strong>kommun</strong> domineras av skogsmark.<br />
I framförallt de kustnära områdena finns en stor andel<br />
jordbruksmark. Miljöproblem är övergödning, miljögifter<br />
(kvicksilver), försurning och fysiska förändringar (vandringshinder<br />
för fisk). Skog, jordbruk och enskilda avlopp är stora<br />
påverkanskällor när det gäller övergödande ämnen.<br />
Möjliga åtgärder inom <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong> för att komma till<br />
rätta med övergödningsproblemen kan vara exempelvis våtmarker,<br />
fånggrödor och skyddszoner i jordbruksområden och<br />
ombyggnad av enskilda avlopp.<br />
GRUNDVATTEN OCH ÅSAR<br />
Det är endast Vassmolösaåsen (Ljungbyån) som idag har kemiskt<br />
otillfredsställande status (se tabell över Grundvatten och<br />
åsar). Det föreligger dock kemisk risk även för grundvattnet vid<br />
Trekanten och Öbbetorp samt i Ljungbyåns avrinningsområde.<br />
Några nya större bostadsområden planeras inte i dessa områden<br />
men åtgärder måste göras för att minska påverkan av näringsämnen<br />
och bekämpningsmedel från jordbruket samt vägsalt från de<br />
större vägarna bland annat riksväg 25 och väg E22. Kommunens<br />
pågående VA-plan kommer att ta upp dessa frågor och även behov<br />
av skyddsområden för grundvattentillgångarna allmänt och<br />
i synnerhet en utökning av Nybroåsens vattenskyddsområde. 1<br />
KUSTEN/ÖSTERSJÖN<br />
<strong>Kalmar</strong> län har den längsta kuststräckan av alla län i Sverige.<br />
Kusten som är flack och utgörs av blockfattig morän och<br />
sträcker sig från Loftahammar i norr till Brömsebro i söder.<br />
Fågelvägen är det en sträcka på cirka 16 mil.<br />
I kustzonen råder ett högt exploateringstryck samtidigt som<br />
miljön är känslig för alltför stort nyttjande av de resurser som<br />
finns där. Att samtidigt både kunna utveckla kust- och skärgårdsområdet<br />
på ett hållbart sätt och behålla den höga biologiska<br />
mångfalden och de stora natur- och kulturvärden, är en<br />
utmaning för samhällsplaneringen.<br />
Allt kustvatten i <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong> ligger i riskzonen för övergödning.<br />
Medvetna miljösatsningar för minskad övergödning<br />
av hav, sjöar och vattendrag. Exempelvis utbyggnad av <strong>kommun</strong>alt<br />
vatten och avlopp, våtmarker, kvävemurar, fånggrödor<br />
och skyddszoner i jordbruksområden, dagvattenrening och<br />
ombyggnad av enskilda avlopp. (Kunskaperna om miljögifter<br />
är än så länge för små för att kunna ge generella rekommendationer.)<br />
Vid exploatering av kustnära områden bör det ske<br />
en prioritering av vattenkvalitetsaspekter. Ett antal åtgärder genomförs<br />
eller håller på att genomföras i <strong>kommun</strong>en, till exempel<br />
latrintömningsstationer och båtbottentvättar. Kommunen<br />
bör ställa högre krav på anlöpande fartyg (rening av avgaser,<br />
dubbelskrov med mera).<br />
KALMAR KOMMUN ARBETAR MED ÅTGÄRDER<br />
ENLIGT VATTENDIREKTIVET ENLIGT FÖLJANDE:<br />
<strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong> och <strong>Kalmar</strong> Vatten arbetar fram en VAplan<br />
som behandlar allt vatten, grundvatten, ytvatten och<br />
kustvatten. Arbetet är påbörjat och kommer att avlutas under<br />
hösten 2013. Planen är uppdelad i fyra delar: VA-översikt,<br />
VA-policy och VA- plan samt en dagvattenstrategi. Innehållet<br />
kommer att utökas kontinuerligt allteftersom ny kunskap tillkommer.<br />
VA-planen är ett tematiskt tillägg till översiktsplanen.<br />
1 Se även avsnitt om Allmänna intressen- vatten s 170 i översiktsplanen.<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Tema 1: Vatten och kustmiljön 27
TEMA 1. Vatten och kustmiljön<br />
PÅGÅENDE ARBETE INOM KOMMUNEN<br />
Kommunen har tagit fram en dagvattenpolicy som ligger till<br />
grund för hur dagvattenfrågorna ska behandlas och lösas.<br />
LOD, lokalt omhändertagande av dagvatten tar upp metoder<br />
för olika åtgärder i syfte att rena dagvatten,till exempel anläggning<br />
av dammar, våtmarker, grönytor, gröna tak med mera för<br />
ett renare kustvatten och en bättre vattenstatus. Rening av dagvatten<br />
ska behandlas tidigt i alla detaljplaneprocesser.<br />
En policy för biltvätt håller på att utarbetas och den ska minska<br />
belastningen av metaller och näringsämnen till dagvattnet.<br />
Av de centralt belägna dagvattenutsläppen ska arbetet intensifieras<br />
om hur Hagbygärdediket ska renas, som idag är hårt<br />
belastat av näringsämnen och tungmetaller. Ny större våtmark<br />
i anslutning till Dämmet är under uppförande.<br />
Bedriva kontinuerlig tillsyn av verksamheter exempelvis<br />
inom jordbruk och industri och se till att åtgärder görs för<br />
att förbättra vattenkvaliteten innan vattnet når dagvatten, åar<br />
eller kustvatten.<br />
Rekreationsvattnen/badvatten i <strong>kommun</strong>en och staden ska<br />
öka och vattengenomströmningen förbättras. Tillsammans<br />
med <strong>Kalmar</strong> Vatten och Linnéuniversitetet pågår ett projekt<br />
att göra <strong>Kalmar</strong>s innerstad badbar och tillgänglig för stadens<br />
innevånare. Olika lösningar prövas för ett renare vatten. Projektet<br />
kallas Badbart Malmfjärden.<br />
Enskilda avlopp är näst största källan till fosforläckage (15-20<br />
procent) i <strong>Kalmar</strong>sund. Enskilda avlopp ska därför uppfylla<br />
höga men rimliga krav på miljöskydd, smittskydd, resurshushållning<br />
samt säker funktion och användarvänlighet. Den enskilde<br />
måste åtgärda sådana avlopp som inte uppfyller kraven<br />
för hög skyddsnivå eller för ett fullgott avloppssystem i övrigt.<br />
I <strong>Kalmar</strong> finns cirka 5 000 hushåll som ligger utanför det <strong>kommun</strong>ala<br />
verksamhetsområdet för vatten och avlopp. Brister i de<br />
enskilda avloppen ska fortlöpande åtgärdas och arbetet ska vara<br />
slutfört år 2015. Prioritetsordningen för avloppslösning är: 1).<br />
Anslutning till <strong>kommun</strong>alt VA-nät, 2) gemensam godkänd<br />
avloppsanläggning samt 3) egen godkänd avloppsanläggning.<br />
foto: Jonas Lindström<br />
28<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Tema 1: Vatten och kustmiljön
Utbyggnad av <strong>kommun</strong>alt vatten och avlopp mellan Rockneby<br />
och Kåremo genomfördes under år 2012 och startar under<br />
år 2013 mellan Rockneby och Fågelsudd.<br />
Enskilda vattentäkter och dricksvattenbrunnar påverkas ibland<br />
av föroreningar från närliggande avloppslösningar eller jordbruksmark.<br />
Det finns också brunnar som är naturligt ”förorenade”<br />
av radon eller saltvatten. De övergripande principerna är<br />
att användningen av grundvatten för enskild vattenförsörjning<br />
inte ska begränsas av föroreningar orsakade av mänsklig aktivitet.<br />
Arbetet ska intensifieras avseende skyddet av de enskilda<br />
vattentäkter som försörjer 50 personer eller har vattenuttag<br />
som är mer än 10 m 3 /dag.<br />
Arbetet med att skapa vattenskyddsområden respektive att ta<br />
fram nya föreskrifter inom sådana pågår kontinuerligt. Närmast<br />
att bli klar är föreskrifter för Råsbäcks vattenskyddsområde.<br />
Nya skyddsområden kan bli aktuellt för Nybroåsen med<br />
närliggande tillrinningsområden samt för reservvattentäkten<br />
vid Påryd.<br />
Arbetet ska intensifieras avseende skyddet för enskilda vattentäkter<br />
som försörjer 50 personer eller har vattenuttag som är<br />
mer än 10 m3/dag.<br />
Minska påverkan från rörligt friluftsliv och speciellt båtturismen,<br />
till exempel genom att öppna latrintömningsplatser för<br />
småbåtar och införskaffa båtbottentvättar för båtägare.<br />
Undanröja vandringshinder för fisk och se över möjligheterna<br />
att öka förutsättningarna för fisk att vandra upp från kusten i<br />
olika vattendrag och anpassa dem för fisklek. Målkonflikten<br />
med kulturhistoriska värden i dammar och vattenfall måste<br />
dock beaktas.<br />
Ett flertal av de beskrivna åtgärderna ovan måste åtgärdas i<br />
samverkan med andra myndigheter och organisationer bland<br />
annat Länsstyrelsen.<br />
Kommunens avloppsreningsverk i Tegelviken kommer på<br />
sikt att behöva byggas om och byggas till. Dels är verket slitet,<br />
dels krävs bättre reningsteknik för att minska utsläppen<br />
av närsalter till Östersjön ytterligare. Det måste säkerställas<br />
att en sådan utbyggnad och förändring kan genomföras. I<br />
omkringliggande marker finns flera motstående intressen<br />
till exempel från bostadsbebyggelse och idrottsanläggningar<br />
samt rekreation. Det krävs också utrymme för tillräcklig recipientanvändning<br />
vid nödsituationer. Frågan måste studeras<br />
vidare då utvecklingen kring Skärgårdsstaden kommer in i<br />
mer fördjupat planeringsskede, varvid samtliga konsekvenser<br />
också ska belysas närmare.<br />
Vatten i stadsmiljön behandlas i ett eget avsnitt i översiktsplanen.<br />
Frågor som berör strandskyddet behandlas i avsnitt om<br />
LIS, Landsbygdsutveckling i strandnära områden. Konsekvenserna<br />
av anläggningar och byggande inom strandskydd<br />
belyses beträffande växt och djurlivet under tema 2 Biologisk<br />
mångfald och grönstruktur och beträffande allmänhetens tillgänglighet<br />
(när denna ökar) under andra avsnitt, exempelvis<br />
för byarna och även tema 9 Boende och näringsliv.<br />
KOMMUNEN ÄR AKTIV INOM<br />
KALMARSUNDSKOMMISSIONENS ARBETE<br />
<strong>Kalmar</strong>sundskommissionen bildades 2006 av <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong><br />
för att ta fram förslag på och genomföra konkreta åtgärder<br />
för att förbättra miljön i <strong>Kalmar</strong>sund.<br />
Kommissionen består av politiker och tjänstemän från samtliga<br />
kust<strong>kommun</strong>er i <strong>Kalmar</strong> län, Havsmiljöinstitutet, Regionförbundet,<br />
LRF sydost, Linnéuniversitetet och ideella<br />
föreningar. Kommissionen arbetar med ett flertal av ovan<br />
beskrivna åtgärder.<br />
KALMARSUNDSKOMMISSIONENS<br />
UPPGIFT ÄR ATT ÖKA SAMSYN<br />
OCH SAMVERKAN SAMT<br />
ÖKA KUNSKAPEN INOM<br />
KALMARSUNDSOMRÅDET<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Tema 1: Vatten och kustmiljön 29
TEMA 2. Biologisk mångfald<br />
och grönstruktur<br />
Naturen har både ett egenvärde och ett värde som resurs för<br />
människan. Konsekvenser beskrivs därför både för rent biologiska<br />
värden och för befolkningens tillgång till naturområden för<br />
rekreation. Översiktsplanen bygger på att <strong>Kalmar</strong> huvudsakligen<br />
ska växa genom förtätning och komplettering. Eftersom <strong>Kalmar</strong>sund<br />
i öster och flygplatsen samt ett värdefullt odlingslandskap<br />
i väster starkt begränsar möjligheterna att exploatera helt nya<br />
områden uppstår ett stort tryck på de oexploaterade områden<br />
som finns inom staden. Det geografiska läget innebär samtidigt<br />
att både områden med höga naturvärden och områden som är<br />
viktiga för rekreation finns inom staden och inte kan ersättas av<br />
nya ytor i ytterkanterna om de exploateras. Grönstrukturplanen<br />
är ett viktigt underlag för planeringen, men det bör betonas att<br />
även områden som inte pekats ut som särskilt värdefulla kan hysa<br />
betydande naturvärden och ha betydelse för rekreation i ett lokalt<br />
perspektiv.<br />
KONSEKVENSER FÖR<br />
ARTER OCH BIOTOPER<br />
Utgångspunkten för översiktsplanen är att <strong>Kalmar</strong>s värdefulla natur ska lyftas<br />
fram och i stor utsträckning undantas från exploatering. Målet är att det inte<br />
ska uppstå betydande negativa konsekvenser för den biologiska mångfalden,<br />
men planens detaljeringsgrad möjliggör inte mer exakta bedömningar av<br />
konsekvenserna. För att inte negativa konsekvenser ska uppstå måste därför<br />
den fortsatta planeringen göras med utgångspunkt från följande principer:<br />
I staden och byarna ska byggnation och övrig exploatering koncentreras till<br />
redan påverkade områden med relativt låga naturvärden. Översiktsplanen<br />
pekar ut några större grönstråk av stor betydelse, men det krävs även en mer<br />
finmaskig grönstruktur för att binda samman områden med höga naturvärden.<br />
Ett exempel är eklandskapet, där många organismer har begränsad<br />
spridningsförmåga och är beroende av att gamla träd bevaras som länkar<br />
mellan de mest värdefulla områdena. Även unga och medelålders träd, som<br />
så småningom ska ersätta de äldsta, måste uppmärksammas.<br />
Rödlistade och fridlysta arter förekommer i alla typer av miljöer, ofta även<br />
i tätt bebyggda områden. Generellt ska rödlistade arter skyddas i så stor utsträckning<br />
som möjligt, men en viss urskiljning måste göras mellan stabila<br />
och livskraftiga förekomster och helt tillfälligt uppdykande arter. Det bör<br />
också påpekas att områden som saknar rödlistade eller andra sällsynta arter<br />
ändå kan ha värden kopplade till ekologisk funktionalitet och produktion<br />
av ekosystemtjänster.<br />
30<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Tema 2: Biologisk mångfald och grönstruktur
I arbetet med att förbättra kustvattnet och göra vissa stränder<br />
mer tillgängliga måste en avvägning göras mot de naturvärden<br />
som är knutna till exempelvis vassområden och grunda<br />
mjukbottnar.<br />
I flera fall föreslås nya rekreationsstråk i områden med höga<br />
naturvärden. Särskild hänsyn ska då tas till rödlistade eller störningskänsliga<br />
arter. Samtidigt är det viktigt att tillgängliggöra<br />
och visa upp värdefulla naturområden för att öka medvetenheten<br />
om de stora naturvärden som finns i <strong>kommun</strong>en.<br />
KONSEKVENSER AV FÖRTÄTNING<br />
Översiktsplanen visar att det finns möjligheter till expansion<br />
utan att påtagligt försämra tillgången till rekreationsområden,<br />
men det förutsätter en väl genomtänkt fortsatt planering. Då<br />
översiktsplanen till stor del redovisar principer i stället för färdiga<br />
lösningar krävs noggranna analyser för att avgöra om ett<br />
enskilt projekt stämmer överens med planens intentioner. Följande<br />
aspekter ska beaktas:<br />
Tillgång till grönområden inom gångavstånd från bostaden<br />
är en viktig faktor för folkhälsan som ingår i miljömålet God<br />
bebyggd miljö. Ytterligare en aspekt är att grönytor behövs för<br />
hantering av dagvatten. Delar av <strong>Kalmar</strong> har redan relativt dålig<br />
tillgång till grönområden och hög andel hårdgjorda ytor. När<br />
staden förtätas är det därför viktigt att slå vakt om närrekreationsområden,<br />
både där det redan är brist och där tillgången<br />
är bättre i dagsläget. Ofta sammanfaller rekreationsvärden och<br />
naturvärden, men det bör betonas att även områden med relativt<br />
låga naturvärden kan vara värdefulla för rekreation. Även<br />
kulturmiljövärden måste beaktas i grönområdena, inom hela<br />
spannet från fornlämningar till moderna parkanläggningar.<br />
Tillgång till grönområden<br />
inom gångavstånd från bostaden<br />
är en viktig faktor för<br />
folkhälsan som ingår i miljömålet<br />
God bebyggd miljö.<br />
foto: <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong><br />
Samtidigt som befintliga värden bevaras är det viktigt att<br />
skapa nya gröna miljöer. Särskilt vid omvandling av industriområden<br />
till mer blandad bebyggelse finns det stora möjligheter<br />
att förbättra de rekreativa värdena och samtidigt gynna<br />
biologisk mångfald och möjliggöra lokalt omhändertagande<br />
av dagvatten.<br />
foto: Jonas Lindström<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Tema 2: Biologisk mångfald och grönstruktur 31
TEMA 3. Jordbruk<br />
Den globala befolkningsökningen ökar behovet av<br />
odlingsmark, samtidigt som byarnas och städernas expansion<br />
ofta sker på åkermark så att konkurrensen om<br />
denna ökar. I <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong> finns en uttalad politisk<br />
vilja att värna jordbruksmarken. I <strong>kommun</strong>en finns<br />
också några av landets bästa jordar. I detta avsnitt<br />
behandlas konsekvenser för både jordbruksnäringen<br />
och jordbruksmarken.<br />
KONSEKVENSER FRÅN ETT<br />
RESURSHUSHÅLLNINGSPERSPEKTIV<br />
MINSKADE SPRIDNINGSAREALER<br />
PÅVERKAR JORDBRUKET SOM NÄRING<br />
OCH BELASTAR MILJÖN<br />
I <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong> finns cirka 21 000 hektar spridningsbar<br />
åkermark för gödsel från djurbesättningarna. I förhållande till<br />
antalet djur innebär det att vi ligger på marginalerna eftersom<br />
reglerna har skärpts. Om djurantalet ökar i samma takt så räcker<br />
snart inte åkermarken till, vi har nått taket.<br />
En minskning av jordbruksmarken får därför som konsekvens<br />
att enskilda brukares möjlighet för odling och tillräckliga spridnings<br />
arealer för gödseln minskar. Kommunen har hög djurtäthet<br />
och mindre arealer begränsar möjligheten för djurhållning<br />
och innebär också en risk för ökad belastning på miljön.<br />
ta åkermark i anspråk för bebyggelse av olika slag är dock<br />
nästan omöjligt då man samtidigt måste utnyttja befintlig infrastruktur.<br />
I Halltorp kan åkermark beröras vid utbyggnad<br />
utmed Olsbovägen, Bondebäcksvägen eller utmed Ålyckevägen.<br />
En möjlig bostadskomplettering utmed byvägarna i<br />
Hagby och Vassmolösa förutsätts ske så att den mest produktiva<br />
jordbruksmarken inte berörs. I Ljungbyholm planeras<br />
för bostäder söder om Ljungbyån och öster om byvägen där<br />
översvämningsrisk från ån måste beaktas. En verksamhetsutveckling<br />
med skyltläge intill E22 i Rockneby kommer att ta<br />
jordbruksmark i anspråk med de ovan nämnda konsekvenserna<br />
för spridningsarealer som följd.<br />
HÖG DJURTÄTHET OCH MINDRE<br />
AREALER BEGRÄNSAR MÖJLIG-<br />
HETEN FÖR DJURHÅLLNING<br />
Störst anspråk på jordbruksmark kommer från planerad ny<br />
sträckning av väg E22 väster om Rinkabyholm som går nästan<br />
uteslutande på jordbruksmark. Konsekvenser är att förvänta<br />
för såväl kulturmiljön och landskapbilden som jordbruksföretagen<br />
i detta område då arealerna minskar. Vägsträckningen<br />
och dess konsekvenser utreds i särskild ordning.<br />
DYRARE PRODUKTIONSMARK<br />
En minskning av jordbruksarealerna medför dyrare produktionsmark<br />
och skapar ökat behov av import av matvaror och<br />
livsmedel. De ekonomiska konsekvenserna för jordbruket kan<br />
innebära större möjlighet för brukarna att göra nyinvesteringar<br />
för alternativa produktionsmetoder i och med att värdestegringen<br />
på jordbruksmarken vid brist fortsatt kommer att öka.<br />
SAMHÄLLSEXPANSION PÅ JORDBRUKSMARK<br />
Samtidigt som <strong>kommun</strong>en vill värna jordbruksmarken finns<br />
också en vilja att de mindre byarna utanför staden ska kunna<br />
växa och utvecklas. En stor del av planerad utbyggnad förutsätts<br />
kunna ske inom planreserven, det vill säga på mark som<br />
idag är planlagd men ännu inte utbygg. Att helt undvika att<br />
foto: Malin Gustavsson<br />
32<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Tema 3: Jordbruk
KONSEKVENSER FÖR JORDBRUKET<br />
AV KLIMATFÖRÄNDRINGARNA<br />
TEMPERATURFÖRÄNDRINGAR<br />
Klimatförändringarna får konsekvenser för jordbruket genom<br />
att temperaturen påverkar växtodlingen. Enligt Länsstyrelsens<br />
rapport Klimat i förändring- möjligheter och utmaningar för<br />
<strong>Kalmar</strong> län, har vi att förvänta varmare somrar och därmed<br />
mer torka samt blötare vintrar. Även årsnederbörden väntas<br />
öka med uppemot 5–10 procent under kommande 30–årsperiod.<br />
Höjda temperaturer påverkar tillväxten för odlad produktion<br />
i positiv riktning och förvisso även en längre odlingssäsong<br />
och andra växtslag. När säsongen förlängs får det som konsekvens<br />
att behovet av vatten åt djuren och bevattningsvatten<br />
ökar vilket är en bristvara i vår <strong>kommun</strong>. I perioder av torka<br />
blir det då konkurrens om vattnet samtidigt som torrperioder<br />
ger sämre bete och skadeinsekterna ökar.<br />
För jordbruksområdena i <strong>kommun</strong>ens kustområde kan positiva<br />
konsekvenser förväntas eftersom fler specialgrödor kan odlas.<br />
HAVSVATTENHÖJNINGAR<br />
De höjda havsvattennivåerna kan få negativa konsekvenser för<br />
vissa låglänta områden, till exempel Mören och markerna kring<br />
Hagbyån. Vid Ljungbyån kan marker bli vattensjuka vilket<br />
innebär begränsad möjlighet till odling. Om odling ska fortsätta<br />
måste kanske invallningar förstärkas och byggas på. (jämför<br />
även Havsvattenhöjningar under tema 5 Klimat och energi samt<br />
i översiktsplanens kapitel Klimat och energi).<br />
SAMMANFATTNINGSVIS blir konsekvenserna av att minska<br />
jordbruksmarken således mest negativa. För att motverka detta<br />
kommer utbyggnad att ske genom förtätningar och i anslutning<br />
till befintlig bebyggelse. I den mån detta inte går prioriteras utbyggnad<br />
på impedimentmarker eller sådana som tidigare haft<br />
bebyggelse eller verksamheter. Storleken på tomtmarken måste<br />
också minska när man bygger i jordbruksområden. 1<br />
1 Jordbruksnäringens påverkan på närboende i form av lukt, buller från fläktar<br />
m m behandlas i tema 4 Miljö och hälsa.<br />
foto: <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong><br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Tema 3: Jordbruk 33
TEMA 4. Miljö & hälsa – riskfaktorer<br />
OLIKA TRANSPORTSÄTT –<br />
RISKER OCH KONSEKVENSER<br />
VÄGTRAFIK<br />
Vid ökad hastighet ökar bullerproblemen. Vid en ökning<br />
från 90 till 110 km/timme ökar bullernivån med 3 dB(A).<br />
Ökad hastighet på väg E22 och 25 ger fler bullerstörda <strong>kommun</strong>invånare.<br />
Förbättrad status på vägarna tenderar att i sig<br />
ge upphov till mer trafik, vilket också ger upphov till mer<br />
buller. En ny förbifart vid Rinkabyholm ger färre bullerstörda<br />
i stadsdelen, men förmodligen några nya som inte stördes<br />
tidigare.<br />
foto: Jan Magnusson<br />
TRAFIK OCH TRANSPORTER<br />
BAKGRUND<br />
Omgivningsbuller behandlas av EU som ett av de viktigaste<br />
miljöproblemen. Den dominerande störningskällan är trafikbuller<br />
från väg, tåg och flyg. Buller kan påverka vår hälsa<br />
negativt och kan leda till bland annat störd nattsömn, försämrad<br />
uppmärksamhet, koncentrationssvårigheter och försämrad<br />
inlärningsförmåga. Det finns misstankar om att långvarig bullerexponering<br />
ökar risken för hjärt- och kärlsjukdomar.<br />
Kommunen har genomfört en övergripande bullerkartläggning<br />
som rör buller från vägar, järnvägar och flyg. Kartläggningen<br />
finns på <strong>kommun</strong>ens handläggarkarta och fungerar<br />
som ett hjälpmedel vid fysisk planering och åtgärdsprioritering<br />
för befintliga störningar. Vid planering av nya bostäder<br />
ska riktvärden för buller följas. I tätort finns det möjlighet att<br />
i vissa fall göra avsteg från huvudregeln. 1<br />
1 Jämför även tema 10 Infrastruktur med mera samt avsnittet om Resor, transporter<br />
och tillgänglighet i Översiktsplanen.<br />
En utbyggnad av kollektivtrafiken kan däremot ge upphov<br />
till mindre resande med personbil och därmed lägre bullernivåer.<br />
Bussarna har dock höga maxvärden. Både linjedragning<br />
och placering av hållplatser bör därför göras med tanke på<br />
nuvarande och planerad bostadsbebyggelse. Utökning av cykeltrafiken<br />
påverkar bullersituationen positivt.<br />
Utformandet av ett nytt huvudnät för biltrafik i staden kan<br />
ge upphov till mer buller längs med de aktuella vägarna när<br />
trafiken flyttas. Till viss del kan detta kompenseras med sänkt<br />
hastighet eller vid behov åtgärder på fastigheterna.<br />
Kommunens <strong>kommun</strong>ikationsstrategi är att skapa hållbara<br />
transporter med miljövänliga alternativ. Ett resurseffektivt<br />
transportsystem krävs för att bli fossilbränslefria 2030. Cykling<br />
är en nyckelfaktor i hållbara transporter. Det blir positiva<br />
konsekvenser för flera av miljömålen. Vägtrafiken ger upphov<br />
till luftföroreningar både från bilarnas avgaser och vid<br />
slitage av vägbanan. Enligt de mätningar som görs överskrids<br />
inga miljökvalitetsnormer. Hänsyn bör dock tas mot känsliga<br />
grupper, till exemplel vid planering av förskolor, skolor och<br />
äldreboenden.<br />
TÅGTRAFIK<br />
Målet på kort sikt är att skapa pendeltrafik både på Stångådalsbanan<br />
och på Kust till Kustbanan. Utökad trafik (på Stångådalsbanan,<br />
en fördubbling inom 20 år) ger upphov till ökat<br />
buller längs med järnvägen, vilket påverkar både befintlig bebyggelse<br />
och möjligheten att bygga nytt. Utökad trafik nattetid<br />
kan ge upphov till krav på bulleråtgärder i befintliga bostäder.<br />
34<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Tema 4: Miljö och hälsa - riskfaktorer
Nya pendelstopp, placerade i samhällen, kan ge upphov till<br />
ökat buller vid start och stopp. Pendeltågstrafiken ger förhoppningsvis<br />
minskad privatbilism och därmed mindre buller längs<br />
med vägarna. Se även tema 10 Infrastrukturer och elektronisk<br />
<strong>kommun</strong>ikation. Långsiktigt är målet en snabb järnvägsförbindelse<br />
norr ut. Även ökad hastighet ger upphov till ökade<br />
bullernivåer.<br />
FLYG<br />
<strong>Kalmar</strong> Öland Airport har ett tillstånd för sin verksamhet där<br />
bullernivåkartor ingår. I Trafikverkets regi pågår en utredning<br />
om flygets riksintresse med tillhörande influensområden.<br />
Fram tills denna utredning är klar bör nya bostäder, liksom<br />
tidigare, inte tillåtas där maxkurvan för flygplanstyp MD-80<br />
överskrider 70 dB(A). Översiktsplanens ställningstagande<br />
att utveckla flygplatsen behöver inte påverkas, eftersom man<br />
idag flyger mindre än vad tillståndet tillåter.<br />
FARLIGT GODS<br />
Farligt gods är benämningen för ämnen och föremål som om<br />
de inte hanteras på ett säkert sätt under transporten har sådana<br />
egenskaper att de kan skada människor, miljö, egendom<br />
eller annat gods. Säkerheten regleras av internationella och<br />
nationella bestämmelser, där Myndigheten för samhällsskydd<br />
och beredskap (MSB) har det nationella ansvaret. Exempel<br />
på farligt gods är ämnen och varor som kan vara explosiva,<br />
brandfarliga, giftiga, frätande, smittförande eller radioaktiva.<br />
Dagligen transporteras stora mängder farligt gods på vägar<br />
och järnvägar genom <strong>kommun</strong>en.<br />
I <strong>Kalmar</strong> finns järnvägen och rekommenderad farligt godsled<br />
nära stadskärnan, vilket innebär risk för olycka. Det kan innebära<br />
störningar i tågtrafiken samt stora avspärrningar i centrum.<br />
Ett flertal industrier är även lokaliserade till hamnområdet<br />
och en eventuell olycka i hamnen kan också medföra stora<br />
konsekvenser. En riskanalys har tagits fram för Södra vägen och<br />
angränsande berörda gator. För att begränsa konsekvenserna av<br />
en eventuell olycka vid farligt godsleder eller järnväg bedöms<br />
att avkörningsskydd måste finnas vid bostäder och verksamheter<br />
som byggs närmare än 35 meter. Frågor om transporter av<br />
farligt gods ska uppmärksammas i samband med detaljplaneläggning.<br />
Transporter av farligt gods till och från hamnen ska<br />
således ske på Södra Vägen.<br />
MILJÖFARLIG VERKSAMHET –<br />
RISKER OCH KONSEKVENSER<br />
ANLÄGGNINGAR OCH INDUSTRIER MED MERA<br />
Inom <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong> finns cirka 175 verksamheter som är<br />
tillstånds- eller anmälningspliktiga enligt miljöbalken. Exempel<br />
är förbränningsanläggningar, flygplats, deponier, avloppsreningsverk,<br />
livsmedelsindustrier, tillverknings- och processindustrier,<br />
jordbruk, täktverksamhet och vindkraftverk. Dessa<br />
kan hantera miljöfarliga ämnen eller ha processer som vid<br />
brand eller olycka kan innebära risker för närliggande områden<br />
eller ge upphov till störningar i form av till exempel lukt<br />
och buller. I Boverkets allmänna råd Bättre plats för arbete,<br />
finns rekommendationer om skyddsavstånd mellan olika verksamheter<br />
och bostäder. Då skyddszonerna är schematiska ska<br />
dessa prövas utifrån de lokala förutsättningarna i samband med<br />
eventuella beslut om planläggning eller bygglov.<br />
INOM KALMAR KOMMUN<br />
FINNS CIRKA 175 VERKSAMHETER<br />
SOM ÄR TILLSTÅNDS- ELLER<br />
ANMÄLNINGSPLIKTIGA<br />
ENLIGT MILJÖBALKEN<br />
En förtätning av stadsmiljön innebär sannolikt att störningar<br />
från miljöfarlig verksamhet kommer att öka. Omvandlingen av<br />
Gamla Industriområdet kommer att ske under en längre tidsperiod<br />
men den närmaste 10 årsperioden kommer den före detta<br />
Rifa-tomten att omvandlas till bostäder. Konsekvenserna blir<br />
att Arlas verksamhet påverkas och skyddsavstånden till kommande<br />
bostäder måste avvägas och vara tillräckliga. Allmänt<br />
sett måste man vara försiktig med att bygga bostäder och liknande<br />
i anslutning till industriområden. När befintliga företag<br />
utvidgar, ändrar drift eller inriktning kan också nya störningar<br />
uppkomma och bullernivåer ändras. Samtidigt kan ny<br />
teknik innebära att de negativa störningarna kan vändas och<br />
bli mindre. 2<br />
2 Jämför miljöbalken och principen att Bästa möjliga teknik ska användas.<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Tema 4: Miljö och hälsa - riskfaktorer 35
TEMA 4. Miljö & hälsa – riskfaktorer<br />
TÄKTER<br />
I <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong> finns för närvarande sex täkter (en sand, en<br />
morän och fyra berg) i drift. Dessutom planeras det för en ny<br />
moräntäkt alldeles väster om Ulfsborg och gränsar till vägen<br />
mellan Smedby och Ljungbyholm. Naturgrus och sand är ändliga<br />
resurser. Det finns ingen uppdaterad grushushållningsplan<br />
men samhällsbyggnadsnämnden har under många år aktivt<br />
medverkat till att minska antalet grus- och sandtäkter för att<br />
skydda natur och grundvatten. Branschen har hävdat, att speciellt<br />
för betong är det svårt att ersätta naturlig sandballast med<br />
krossade produkter. För att hushålla med våra naturresurser<br />
ska <strong>kommun</strong>en verka för att återanvända massor i högre grad<br />
än vad som görs idag.<br />
DJURHÅLLNING<br />
Jordbruksföretag räknas som miljöfarlig verksamhet, eftersom<br />
miljön bland annat påverkas vid djurhållning, lagring och<br />
spridning av gödsel, användning av bekämpningsmedel, kemikalier<br />
samt transporter. Djurhållning, framförallt av hästar,<br />
sker idag i allt större utsträckning i närheten av tätorter. Därmed<br />
uppstår oftare konflikter i form av både olägenheter och<br />
hälsopåverkan. Det kan vara allergener, lukt, flugor, damm och<br />
strålkastare. För att förebygga olägenhet för människors hälsa<br />
bör djurhållning inte förekomma alltför nära bostäder och bostäder<br />
ska inte heller placeras för nära brukningscentrum. Från<br />
förskolor och skolor till djurhållning och till exempel ridvägar<br />
bör avståndet vara längre än till bostäder, med tanke på att<br />
det är en miljö där barn och unga måste vistas oavsett om de<br />
är mer känsliga är normalt. När nya anläggningar för ridsport<br />
ska uppföras behövs ofta både stall, ridhus, paddock och ridvägar.<br />
Skyddsavståndet mellan stall och bostäder bör vara minst<br />
200 meter och mellan beteshagar och bostäder krävs också ett<br />
avstånd som får definieras utifrån beteshagarnas storlek och antalet<br />
hästar och eventuell expansion av verksamheten.<br />
FÖRORENADE OMRÅDEN –<br />
RISKER OCH KONSEKVENSER<br />
Förorenade områden är mark, ytvatten, grundvatten, sediment<br />
eller byggnader där halten av något ämne är så hög att<br />
den kan orsaka en risk för människors hälsa eller miljön. Miljöfarliga<br />
verksamheter och användning av kemiska produkter<br />
kan ha gett upphov till föroreningar. I huvudsak härstammar<br />
föroreningarna från historiska verksamheter som har upphört.<br />
Dåtidens miljöregler och kunskap om risker var inte<br />
bättre än att vi idag ser och får betala för den industrialisering<br />
som har skett. Oftast kom inte insikten förrän effekterna<br />
blev synliga, ibland 20-40 år efter att användningen påbörjats.<br />
Idag möter vi därför stora kostnader för att åtgärda dessa<br />
områden förorenade med utsläpp av kemikalier, läckage av<br />
petroleumprodukter, användning av byggmaterial med PCB<br />
eller asbest i hus och dåligt anlagda och avslutade deponier<br />
med mera. Industrianläggningarna låg ofta i mindre attraktiva<br />
områden, i utkanten av den tidens bebyggelse, nära vattendrag<br />
för möjlighet till transporter eller utsläpp till vatten.<br />
Idag är det kanske mark som vi gärna vill kunna exploatera<br />
för ny bostadsbebyggelse eller åtminstone kunna använda för<br />
fritidsändamål. I andra fall ligger de förorenade områdena<br />
i trakter som idag saknar exploateringsintressen och då får<br />
risken avgöra om efterbehandling ändå sker.<br />
Fram till 1969 har verksamhetsutövaren inget eller ett begränsat<br />
ansvar för de föroreningar som har uppkommit. Markföroreningar<br />
som uppstått av verksamheter som bedrivits efter<br />
1969 kan om det ansvariga företaget finns kvar avkrävas att<br />
göra undersökningar och bekosta efterbehandlingsåtgärder.<br />
Det är först det året som Sveriges moderna miljöskyddslagstiftning<br />
kom till. Även fastighetsägaren kan ha ett ansvar om<br />
fastigheten förvärvats från och med den 1 januari 1999 då miljöbalken<br />
trädde i kraft. När det saknas någon som är ansvarig,<br />
finns en möjlighet att staten kan gå in och betala för efterbehandlingen<br />
av det förorenade området.<br />
Inventering av förorenade områden (MIFO) sker idag enligt<br />
en metodik som gör det möjligt att översiktligt uppskatta risken<br />
för människors hälsa och miljö vid förorenade områden.<br />
I Länsstyrelsens databas för förorenade områden finns det år<br />
2011 cirka 800 objekt i <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong> som misstänks vara<br />
förorenade. Kommunen arbetar för att få in de 800 objekten<br />
på den <strong>kommun</strong>ala handläggarkartan. En inventering och riskklassning<br />
av 40 <strong>kommun</strong>ala före detta deponier genomfördes<br />
under 2012. Syftet var att beskriva det aktuella läget för <strong>kommun</strong>en<br />
med avseende på kända deponier och ge ett underlag<br />
för planering och prioritering inför <strong>kommun</strong>ens fortsatta arbete<br />
med efterbehandling. Ingen av de undersökta deponierna<br />
medför någon akut risk för hälsa eller miljö. Tegelviksdeponin<br />
36<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Tema 4: Miljö och hälsa - riskfaktorer
Radonområden<br />
och Barkestorpsdeponin bedöms som riskklass 1, vilket innebär<br />
en mycket stor risk för hälsa och miljö. Detta leder i sin<br />
tur ofta till omfattande undersökningar och åtgärder. I nuläget<br />
upprättar <strong>kommun</strong>en en plan för undersökning och åtgärder<br />
av förorenade områden, däribland deponierna.Det kan också<br />
finnas en del områden som ännu inte uppmärksammats. Förorenade<br />
massor kan i en del fall ha använts vid anläggningsarbeten<br />
vilket gör att föroreningar också kan finnas på platser där<br />
det inte funnits någon förorenande verksamhet. För att underlätta<br />
hanteringen bör <strong>kommun</strong>en ha en tydlig strategi för hur<br />
förorenad mark skall hanteras i planering och exploatering och<br />
hur föroreningen ska undersökas och efterbehandlas.<br />
Miljöriskområden enligt 10 kapitlet i Miljöbalkens mening<br />
finns inte i <strong>kommun</strong>en.<br />
ELEKTROMAGNETISKA FÄLT OCH KRAFT-<br />
LEDNINGAR – RISKER OCH KONSEKVENSER<br />
Det kan finnas ett samband, framför allt för barn, mellan att under<br />
lång tid utsättas för magnetiska fält och att få leukemi. Därför<br />
har Kommunfullmäktige antagit en policy (beslut 29 mars<br />
2010, § 27). Policyn anger vid vilka maxvärden som planering av<br />
bostäder eller byggnation inte ska ske samt vid vilka värden det<br />
behövs mer underlag och när det är fritt fram.<br />
En ny markförlagd likströmsledning om 300 kV är under planering<br />
och förväntas få sträckningen genom <strong>kommun</strong>en från<br />
området norr om Tvärskog till Sandvik. Likström ger inte<br />
upphov till skadliga elektromagnetiska fält och påverkar därmed<br />
inte ny bebyggelse.<br />
En ökande grupp i samhället påverkas negativt av strålning<br />
och elektromagnetiska fält. Konsekvensen av att bygga ut enligt<br />
regionens mål om 100 procents täckning i länet betyder<br />
att alla ska kunna koppla upp sig mot Internet. Samtidigt kan<br />
det innebära att den grupp som påverkas negativt av strålning<br />
har svårare att hitta strålningsfria platser. Vi har under<br />
sommaren 2011 identifierat områden som har låg påverkan<br />
från till exempel Tetra 3 , alla 2G/3G/4G mobilbasstationer, tv<br />
samt trådlösa nätverk, se karta på sid 153 i översiktsplanen.<br />
Områdespåverkan kan förändras beroende på hur mobilmaster<br />
byggs ut och om grannar vill ha trådlöst nätverk eller inte.<br />
3 Tetra är räddningstjänstens <strong>kommun</strong>ikationssystem<br />
Konsekvensen av att bygga ut enligt regionens mål om 100<br />
procent täckning i länet betyder att alla ska kunna koppla upp<br />
sig mot internet. Samtidigt kan det innebära att det blir svårare<br />
att hitta platser som är helt opåverkade av signaler från tv,<br />
radio, mobilbasstationer etcetera. Kommunen har under sommaren<br />
2011 gjort en översiktlig kartläggning av högfrekventa,<br />
elektromagnetiska fält i <strong>kommun</strong>en för att identifiera områden<br />
med lägre belastning av sådana signaler, se karta på sidan<br />
157 i översiktsplanen. Dessa områden kan förändras till exempel<br />
beroende av hur mobilnätet byggs ut och om grannar<br />
vill ha trådlöst nätverk eller inte. Allmänhetens exponering för<br />
högfrekventa, elektromagnetiska fält bedöms av sakkunniga<br />
myndigheter 4 generellt låg. Nivåerna ligger långt under myndigheternas<br />
referensvärden både på landsbygd och i tätort. Vid<br />
exponering för sådana nivåer av elektromagnetiska fält finns<br />
inga kända<br />
hälsorisker.<br />
Kommunen följer lagstiftningen gällande magnetiska fält och<br />
rekommendationerna från Strålsäkerhetsmyndigheten (SSM),<br />
försiktighetsprincipen och ALARA-principen beaktas beträffande<br />
elöverkänslighet.<br />
Ur strålningssynpunkt är optisk fiber att föredra framför trådlös-<br />
och koppartrådsbaserad teknik. I och med att all datatrafik<br />
i optisk fiber transporteras via ljus så alstras ingen elektromagnetisk<br />
strålning i eller utanför kablarna. Däremot drivs ändutrustningen<br />
av elektricitet. Fiber ger alltså möjlighet att planera<br />
för lågstrålande geografiska områden utan att göra avkall på<br />
kraven om bra bredband.<br />
RADON<br />
Rullstensåsar kan ha förhöjd radonrisk. Vid ny- och ombyggnad<br />
av bostäder ska Boverkets rekommendationer följas avseende<br />
tätning mot mark och täta rörgenomföringar.<br />
RAS OCH SKREDRISK<br />
Enligt SGIs (Statens geotekniska institut) skredriskinventering<br />
finns det en plats i <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong> som berörs av ras- och<br />
skredrisk, se karta intill. Bildtext: Utdrag ur SGIs karta över<br />
erosionsförhållanden längst Sveriges kuster.<br />
4 Socialstyrelsen och Strålssäkerhetsmyndigheten)<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Tema 4: Miljö och hälsa - riskfaktorer 37
TEMA 5. Klimat och energi<br />
KLIMATET<br />
BAKGRUND<br />
Redan idag behövs åtgärder för att mildra konsekvenserna av de klimatförändringar<br />
som möter oss om 10, 30 och 100 år, det kan exempelvis vara översvämningar,<br />
erosion, samt konsekvenser av den globala växthuseffekten med<br />
varmare somrar och mildare vintrar.<br />
Enligt Länsstyrelsens rapport 2011:10 Klimat i förändring – möjligheter och utmaningar<br />
för <strong>Kalmar</strong> län har vi att förvänta varmare och torrare somrar med en höjning av årsmedeltemperaturen<br />
på 2 grader de närmaste 30 åren och 4 grader på 100 år. Vintrarna blir<br />
periodvis blötare med en 5–10 procent ökning av nederbörden på årsmedelbasis under de<br />
kommande 30 åren. Trenden är också att det blir ökade vindar.<br />
Länsstyrelsens ovannämnda rapport 2011:10 beskriver utförligt tänkbara positiva och negativa<br />
konsekvenser av klimatförändringarna på ett antal verksamheter och faktorer såsom:<br />
<strong>kommun</strong>ikationer, ledningsproduktion och dammar, vattenförsörjning och avloppshantering,<br />
bebyggelse och byggnader, skogsbruket och andra värden i skogen, jordbruk, turism,<br />
landekosystem och biologisk mångfald, sötvattenmiljön Östersjön och fiskerinäringen<br />
samt människors hälsa. Beträffande allmänna konsekvenser hänvisas till denna.<br />
HAVSNIVÅHÖJNING OCH ÖVERSVÄMNINGSKÄNSLIGA OMRÅDEN<br />
Havsvattenhöjningen kommer förmodligen på kort sikt att ätas upp av den pågående landhöjningen<br />
i <strong>Kalmar</strong> län, men på 100 års sikt kommer medelvattenståndet att öka och<br />
bedömningen är att cirka 1 meters höjning är rimligt att anta. En rapport från SMHI visar<br />
att havsnivåhöjningen kan bli större vid slutet av detta sekel än vad som bedömdes 2007. 1<br />
Även avsmältningen av Arktis havsis sker snabbare än vad som bedömdes 2007.<br />
För att minska risken för olyckor, översvämning och erosion finns beslut i samhällsbyggnadsnämnden<br />
från december 2010 att den lägsta färdiga golvhöjden vid nybyggnation ska<br />
vara +2,5 meter över normal vattennivå. Utifrån SMHI:s rapport om klimatförändringarna<br />
finns risk för att konsekvenserna kan bli betydligt värre än vad som förutspåtts och bostäder<br />
som byggs idag måste planeras för ett medelvattenstånd som är betydligt högre än idag.<br />
Därför bör nya utredningar göras för att fastställa eventuell ny säkerhetsnivå för byggnation.<br />
Eftersom detta är en regional och mellan<strong>kommun</strong>al fråga bör Länsstyrelsen samordna och ta<br />
fram rekommendationer för en lägsta grundläggningsnivå utmed kusten.<br />
På följande kartor visar nivåkurvorna läget för strandlinjen då havsvattenytan stiger med<br />
1,5, 2,5 respektive 3 meter.<br />
På bilagd <strong>kommun</strong>övergripande karta i översiktsplanen redovisas 2,5 metersnivån.<br />
1 Klimatanpassning i fysisk planering – Vägledning från länsstyrelserna, utgiven 2012 av länsstyrelserna. Material<br />
från SMHI ingår i denna rapport.<br />
38<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Tema 5: Klimat och energi
Strandlinjen då havsvattenytan<br />
stiger med 1,5 meter (lila markering)<br />
Strandlinjen då havsvattenytan<br />
stiger med 2,5 meter (röd markering)<br />
Strandlinjen då havsvattenytan<br />
stiger med 3 meter (rosa markering)<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Tema 5: Klimat och energi 39
TEMA 5. Klimat och energi<br />
40<br />
KONSEKVENSER AV<br />
HAVSVATTENHÖJNINGAR I KALMAR<br />
I de flesta samhällen längs kusten i <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong>, inklusive<br />
<strong>Kalmar</strong> stad, finns byggnader och vägar som riskerar att översvämmas<br />
redan vid måttliga höjningar av medelvattenståndet.<br />
Särskilt tydligt blir detta i de delar av <strong>Kalmar</strong> stad där markytan<br />
redan idag ligger på utfyllnadsmark eller på nivåer mellan<br />
1 och 1,5 meter över havsytan, till exempel vid Fredriksskans.<br />
Den planerade byggnationen här kommer att kräva omfattande<br />
markarbeten, sanering av marken, pålning för grundläggning<br />
och därtill en planmässig och arkitektonisk utformning<br />
som klarar havsvattenhöjningen. För att mildra konsekvenserna<br />
föreslås i ett planprogram för Fredriksskansområdet en<br />
utformning med konstgjorda kanaler i området.<br />
KONSTGJORDA<br />
KANALER KAN TA<br />
HAND OM ÖVER-<br />
SVÄMNINGSVATTEN<br />
En höjd havsnivå påverkar både vattendragen och grundvattennivån<br />
och man kan därför förvänta sig ökade problem<br />
med översvämning längs åarna. Rensning av vattendrag för att<br />
minska översvämningsrisken är problematisk både genom att<br />
värdefulla biotoper kan påverkas och genom att transporten av<br />
näringsämnen och miljögifter till <strong>Kalmar</strong>sund kan öka. Områden<br />
med utdikad åkermark, som redan i dag är beroende av<br />
pumpning för att inte översvämmas, finns bland annat på Mören<br />
sydväst om Ljungbyholm och i området runt Stävlö. I det<br />
senare området ligger marken under den nuvarande havsnivån.<br />
En ökad havsnivå får också konsekvenser för natur- och rekreationsvärden<br />
längs kusten. Bland annat riskerar badplatser och<br />
värdefulla strandängsområden att översvämmas och beroende<br />
på topografi och markanvändning kan dessa naturtyper inte<br />
alltid följa med strandlinjen inåt land.<br />
Konsekvenser av klimatförändringarna på Östersjön kan bli<br />
stora. Ökad tillrinning orsakad av ökad nederbörd innebär att<br />
salthalten minskar, vilket kan medföra att torsken försvinner.<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Tema 5: Klimat och energi<br />
Fiskenäringen kan också drabbas av fler negativa konsekvenser<br />
på grund av ökande vindar och fler stormar. Havsförsurningens<br />
effekter på marina ekosystem är också mer omfattande än<br />
vad som tidigare varit känt.<br />
ENERGI<br />
BAKGRUND OCH NULÄGE<br />
Målet att <strong>Kalmar</strong> län ska vara fossilbränslefritt 2030 antogs av<br />
Regionförbundet i <strong>Kalmar</strong> län 2008. Innebörden är att inga<br />
nettoutsläpp av fossil koldioxid ska ske. Redan nu är 67 procent<br />
av länets totala energitillförsel förnybar energi i form av<br />
biomassa, vindkraft, vattenkraft och solenergi. Länets energioch<br />
klimatstrategi inriktas på energieffektivisering, konvertering<br />
till förnybar energi och produktion av förnybar energi<br />
som exempelvis biogas och vindkraft.<br />
Även <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong> har som mål antagit att vara en fossilbränslefri<br />
<strong>kommun</strong> 2030 (budget 2013 med flera). 2<br />
KONSEKVENSER AV OLIKA ENERGIANVÄNDNING<br />
Mer användning av kraftvärme och fjärrvärme och därmed<br />
ökat uttag av skogsråvara som flis, bark och GROT kan medföra<br />
negativa konsekvenser för skogsekosystemen på flera sätt.<br />
Marken försuras när en större del av biomassan tas bort i stället<br />
för att brytas ner på plats och återföring av aska är därför viktigt<br />
för att biobränsleuttaget ska vara långsiktigt hållbart. Ett<br />
ökat uttag av biomassa kan också minska mängden död ved i<br />
skogen, vilket är negativt för ett stort antal organismer. Många<br />
vedlevande insekter utnyttjar GROT, särskilt av lövträd, som<br />
äggläggningsplatser om högarna får ligga kvar över sommaren.<br />
För att inte GROT-hanteringen ska bli ett hot mot insektspopulationerna<br />
är det därför viktigt att snabbt transportera bort<br />
högarna från områden med värdefull insektsfauna, samt att<br />
lämna en viss mängd GROT kvar i skogen. Förutsättningarna<br />
för att producera solenergi är mycket goda i <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong>.<br />
Antalet installerade solenergianläggningar är dock litet. Konsekvenser<br />
av fler solenergianläggningar (såväl solvärme som solel)<br />
kan påverka stadsbild och kulturmiljöer. Det kan också handla<br />
2 Beskrivningen av förnybara energikällor i <strong>kommun</strong>en finns i översiktsplanens<br />
kapitel om klimatanpassning.
om anspråktagande av mark för solenergifält. I exempelvis Falkenberg<br />
och Kungälv finns solfångarfält placerade på flera tusen<br />
kvadratmeter i anslutning till värmecentraler.<br />
För vindkraften hänvisas till <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong>s vindkraftsplan<br />
(antagen i <strong>kommun</strong>fullmäktige mars 2011, tematiskt<br />
tillägg till ÖP:n).<br />
<strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong> har idag tre mindre vindkraftsparker som har<br />
fått godkänt att uppföra vindkraftverk. Några fler tillståndseller<br />
anmälningspliktiga ärenden håller på att prövas av Länsstyrelsen<br />
respektive <strong>kommun</strong>en. I vindkraftsplanen redovisas<br />
konsekvenser av vindkraften för människor, stads- och landskapsbild<br />
samt natur- och kulturmiljö. En påverkan på människors<br />
intressen sker också genom ljud, ljus och skuggor från<br />
vindkraftverk. En positiv konsekvens är att vindkraftsetableringar<br />
ersätter elproduktion i anläggningar som använder fossila<br />
bränslen och det blir därmed minskande koldioxidutsläpp.<br />
Förutsättningarna för att producera<br />
solenergi är mycket goda i <strong>Kalmar</strong><br />
<strong>kommun</strong>. Antalet installerade solenergianläggningar<br />
är dock litet.<br />
Ökad energieffektivisering och klimatsmart byggande minskar<br />
energiförbrukningen och därmed de negativa konsekvenserna<br />
för miljön. Enligt EU direktiv om byggnaders energiprestanda<br />
ska alla nya byggnader senast december 2020 vara nära noll-energibyggnader.<br />
(Nya byggnader som används och ägs av det offentliga<br />
ska vara nära noll-energibyggnader redan 31712 2018.)<br />
Enligt direktivet bör ”nära noll-mängden” eller den mycket låga<br />
mängden energi som krävs i mycket hög grad tillföras i form av<br />
energi från förnybara energikällor, inklusive energi från förnybara<br />
energikällor som produceras på plats eller i närheten.<br />
Jämför också miljökvalitetsmål 1: Begränsad klimatpåverkan<br />
samt mål 15: God bebyggd miljö och delmål om Energianvändning<br />
med mera i byggnader. Positivt är att utvecklingen<br />
går åt rätt håll genom att uppvärmningen av bostäder och lokaler<br />
allmänt i landet blir mer energieffektiv, andelen förnybart<br />
ökar och andelen fossila bränslen minskar. (Jämför ovan<br />
67 procent förnybart i <strong>Kalmar</strong> län.)<br />
foto: Malin Gustavsson<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Tema 5: Klimat och energi 41
TEMA 6. Kulturmiljö<br />
ALLMÄNT<br />
Bedömningarna av översiktsplanens direkta och indirekta effekter handlar<br />
om påverkan på<br />
• fortsatt bruk och nyttjande och en god förvaltning av befintlig kulturmiljö<br />
• kulturmiljön som resurs för företagande och tillväxt<br />
• platsens kulturhistoriska karaktärsdrag<br />
Fokus ska läggas på möjligheter att ta tillvara, utveckla och stärka kulturmiljön<br />
och detta blir särskilt betydelsefullt vid utbyggnaden i staden och dess<br />
olika delar.<br />
foto: <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong><br />
Översiktsplanen pekar inte alltid ut kommande bostadsområden till plats<br />
och läge men anger principen att bygga nytt genom att förtäta i befintliga<br />
områden. Att förtäta, till exempel i 30- och 40-talsmiljöer, får konsekvenser<br />
på kulturarvet, kanske också på forn- och kulturlämningar. Det kräver särskilda<br />
studier av platsens förutsättningar för att områdets särart inte ska gå<br />
förlorad utan förstärkas och tillföra området något nytt.<br />
foto: <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong><br />
42<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Tema 6: Kulturmiljö
KONSEKVENSER<br />
KONSEKVENSER AV<br />
FÖRÄNDRINGAR PÅ KVARNHOLMEN<br />
Riksintresset för kulturmiljövård <strong>Kalmar</strong> stad och Kvarnholmen<br />
har behandlats i fördjupningen av översiktsplanen för<br />
Kvarnholmen. Målet är att historiska Kvarnholmen är tydligt<br />
avläsbar och fungerar som en levande del i det framtida<br />
Kvarnholmen. I FÖP:en anges fem strategier för att vitalisera<br />
de kulturhistoriska värdena i spänningsfältet mellan tradition<br />
och experiment:<br />
• Förstärk kopplingen mellan Kvarnholmen, slottet och<br />
stadsdelen Gamla Stan<br />
• Tydliggör 1600-tals planen<br />
• Tydliggör sjöfartsstaden<br />
• Bevara siktstråk<br />
• Palett för byggnadstillägg<br />
Konsekvenserna vid nybyggnation förutsätts därför inte leda<br />
till att riksintresset påtagligt skadas utan i stället bli positiva för<br />
kulturmiljön och bidra till att uppfylla delmålet God bebyggd<br />
miljö och delmålet om Kulturhistoriskt värdefull bebyggelse.<br />
KONSEKVENSER AV FÖRÄNDRINGAR I BYARNA<br />
I översiktsplanens avsnitt om Möre anges ställningstagande för<br />
bygglovsprövningar på landsbygden. Flera av dessa ställningstaganden<br />
berör kulturmiljön, till exempel anpassning och hänsyn<br />
till befintlig bebyggelse och bybildningar, historiska strukturer,<br />
landskapsbilden, kulturmiljövärden, med mera.<br />
KONSEKVENSER FÖR<br />
KULTURMILJÖVÅRDENS RIKSINTRESSEN<br />
I <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong> är följande områden av riksintresse:<br />
• Halltorp Hagby H 46<br />
• Ljungby-Hossmo H 47<br />
• <strong>Kalmar</strong> H 48<br />
• Kläckeberga H 49<br />
• Ryssby-Skäggenäs H 50<br />
• Karlslunda H 100<br />
En översiktlig beskrivning av riksintressenas innehåll och<br />
värde ges i översiktsplanen med ett allmänt ställningstagande<br />
för värdenas bevarande, skydd och vård. Översiktsplanen föreslår<br />
inga direkta ingrepp i riksintressena men påverkan och<br />
i vissa fall negativ sådan kan uppkomma även i anslutning till<br />
eller utanför riksintresseområdena. Exempel på sådana större<br />
landskapsförändrande projekt med risk för negativ påverkan<br />
på kulturmiljön är vindkraft, nya väg- och järnvägsdragningar<br />
samt el-ledningar. Då väg E22 får ny sträckning väster<br />
Rinkabyholm kommer en trafikplats vid Hossmo att beröra<br />
detta riksintresse. När storskaliga landskapsingrepp sker i<br />
äldre kulturlandskap, småskaliga odlingslandskap eller som<br />
här medeltida kyrkomiljö, finns risk för påtaglig skada och<br />
negativa konsekvenser för befintlig miljö. Projekten kräver<br />
utförliga analyser och alternativa modeller för minimering<br />
och skadeförebyggande åtgärder.<br />
Syftet med dessa ställningstaganden och riktlinjer är att konsekvenserna<br />
för kulturmiljön ska bli enbart positiva, vilket ska<br />
visas vid varje bygglov och i detaljplanerna.<br />
foto: <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong><br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Tema 6: Kulturmiljö 43
TEMA 6. Kulturmiljö<br />
KONSEKVENSER AV ÖVRIGA PLANERADE<br />
ÅTGÄRDER OCH FÖRÄNDRINGAR<br />
Den mest påtagliga effekten av översiktsplanens energistrategi<br />
är påverkan i landskapet- och särskilt odlingslandskapet utmed<br />
kusten från storskalig vindkraft. De översiktliga konsekvenserna<br />
av detta har dock beskrivits i den särskilda Vindkraftsplanentematiskt<br />
tillägg till översiktsplanen. Vid tillståndsprövning av<br />
varje enskilt projekt kommer konsekvenserna för kulturmiljön<br />
att närmare beskrivas. Så kommer också att ske vid utbyggnad<br />
av infrastrukturen; såsom väg E22 förbi Rinkabyholm och vid<br />
förändring av järnvägarnas sträckningar.<br />
DEN MEST PÅTAGLIGA<br />
EFFEKTEN AV ÖVERSIKTS-<br />
PLANENS ENERGISTRATEGI<br />
ÄR PÅVERKAN I LANDSKAPET<br />
Inom Västra Staden visar översiktsplanen två reservat för framtida<br />
triangelspår av järnvägarna vid Tyska bruket. Under planarbetets<br />
gång har det östliga alternativet utgått på grund av<br />
negativa konsekvenser för miljön. Det västliga alternativet har<br />
placerats i ett läge där negativa konsekvenser för kulturmiljön<br />
eller den biologiska mångfalden (ekskogen) inte ska uppstå.<br />
Ny likströmskabel från Baltikum via Sandvik och Tvärskog<br />
innebär grävning och schaktning i marken att sträckningen<br />
måste studeras i detalj så att eventuella fornlämningsmiljöer<br />
inte blir påverkade.<br />
44<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Tema 6: Kulturmiljö
foto: Jan Magnusson<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Tema 6: Kulturmiljö 38 45
TEMA 7. Jämställdhet & barnperspektiv<br />
Jämställdhet handlar om förhållandet mellan flickor och pojkar, kvinnor<br />
och män och om rättvisa och fördelning av makt mellan dem. Det är lätt<br />
att jämställdhetsfrågor kopplas till den privata sfären i bostaden och det<br />
som traditionellt ansetts vara kvinnors ansvarsområde. I den översiktliga<br />
planeringen kopplas jämställdhet till exempelvis infrastruktur och trygghetsfrågor<br />
i det offentliga rummet.<br />
KVINNOR OCH MÄN SKA HA<br />
SAMMA MAKT ATT FORMA<br />
SAMHÄLLET & SINA EGNA LIV<br />
Det övergripande målet för svensk jämställdhetspolitik är att: Kvinnor och män ska ha<br />
samma makt att forma samhället och sina egna liv.<br />
DET ÖVERGRIPANDE MÅLET DELAS IN I FYRA DELMÅL:<br />
1. En jämn fördelning av makt och inflytande<br />
2. Ekonomisk jämställdhet<br />
3. En jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet<br />
4. Mäns våld mot kvinnor ska upphöra<br />
Målen antogs av riksdagen i maj 2006 och ska genomsyra beslut inom alla politikområden.<br />
Dessa mål återspeglas i <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong>s jämställdhetsprogram och i jämställdhetsintegreringen<br />
av budgeten.<br />
Den största förklaringen till att det finns skillnader mellan kvinnors och mäns löner,<br />
sysselsättningsnivåer och arbetstider beror på att kvinnor och män i stort arbetar i olika<br />
branscher. Den fysiska planeringen påverkar inte den könssegregerade arbetsmarknaden<br />
som skapar ojämställdhet mellan kvinnor och män. Den fysiska omgivningen ger<br />
förutsättningarna för vardagslivet och påverkar flickors och pojkars, kvinnors och mäns<br />
dagliga liv. Vardagsliv är allt det som vi människor gör under dygnets alla timmar, vi går<br />
i skola, arbetar, tränar, besöker arbetsförmedling, vårdcentral eller bibliotek, lämnar barn<br />
på förskola, promenerar, handlar och förflyttar oss mellan olika platser. Alla människors<br />
dagliga liv ser olika ut. Det dagliga livet ska fungera smidigt för både flickor och pojkar,<br />
kvinnor och män och vara enkelt och tryggt att ta sig till olika platser.<br />
Människor som upplever otrygghet att vistas utomhus på kvällar eller nätter, utvecklar<br />
strategier som att ta andra vägar hem, röra sig snabbare eller helt avstå ifrån att gå ut. Det<br />
46<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Tema 7: Jämställdhet och barnperspektiv
är svårt att vara aktiv i samhället om känslan av otrygghet gör<br />
att människor inte går ut när det är mörkt. Det är vanligare att<br />
kvinnor upplever otrygghet i den fysiska miljön än män. Orsaken<br />
till känslor av otrygghet går inte bara att hitta i den fysiska<br />
miljön utan snarare i jämställda villkor i samhället. Trots det<br />
kan den fysiska planeringen bidra till ökad upplevd trygghet.<br />
Planeringen kan antingen med- eller motverka till att kvinnor<br />
och män kan leva jämställda liv.<br />
DELMÅL 1<br />
Det första delmålet om delaktighet berör främst översiksplanen<br />
genom att <strong>kommun</strong>en i samrådet dokumenterade om det var<br />
kvinnor eller män, flickor eller pojkar som var med på möten<br />
eller besökte vår turnébussen. Detta för att fånga både kvinnors<br />
och mäns erfarenheter och synpunkter på ett likvärdigt sätt.<br />
DELMÅL 2 OCH 3<br />
Det andra och tredje delmålet har fokus på det betalda och<br />
obetalda arbetet. Den översiktliga planeringen kan inte åstadkomma<br />
att alla får arbete eller tvinga heterosexuella par att dela<br />
på det obetalda hem- och omsorgsarbetet men den kan bidra<br />
till lika möjligheter till arbetsmarknaden genom att lyfta in och<br />
ta hänsyn till möjligheterna att kombinera arbete med familjeliv<br />
och fritid. Genom fysisk planering kan <strong>kommun</strong>en också<br />
påverka att exempelvis gång- och cykelvägar samt hållplatser<br />
och parkeringar utformas på ett sätt som ökar den upplevda<br />
tryggheten. Därmed ökar förutsättningarna för jämställdhet<br />
mellan kvinnor och män.<br />
män breddat sina yrkesval och i ökad utsträckning sökt sig till<br />
mansdominerade yrken som kräver högre utbildning. Samma<br />
förändring har däremot inte skett i mansdominerade yrken<br />
med låga utbildningskrav. Män har inte sökt sig till kvinnodominerade<br />
yrken, vare sig till de som kräver hög utbildning<br />
eller till yrken med låga utbildningskrav. Detta förhållande i<br />
kombination med att färre unga män än kvinnor söker sig till<br />
högskolestudier skapar en större sårbarhet hos män för konjunktursvängningar.<br />
DELMÅL 4<br />
Även det fjärde delmålet om att mäns våld mot kvinnor ska<br />
upphöra är inte främst kopplat till den fysiska miljön. Mäns<br />
våld mot kvinnor är betydligt vanligare i hemmet än i det offentliga<br />
rummet. Förövaren är ofta en bekant, exempelvis en<br />
partner eller släkting, till kvinnan. Trots det kan utformning<br />
av den fysiska miljön påverka jämställdhet mellan kvinnor och<br />
män. Idag begränsas framförallt kvinnors rörelseförmåga av<br />
rädsla för vissa platser vid vissa tidpunkter på dygnet eller året.<br />
Utifrån ett jämställdhetsperspektiv räcker det inte att ge företag<br />
och universitet möjligheter att utvecklas. Förutsättningarna<br />
för barnomsorg behöver stärkas för att säkra sysselsättningen<br />
i regionen samt skapa förutsättningar för kvinnor och<br />
män att pendla i en större arbetsmarknadsregion. Ska kvinnor<br />
och män ha likvärdiga förutsättningar på en större geografisk<br />
arbetsmarknad, ställer det större krav på ansvarsfördelning av<br />
det obetalda hem- och omsorgsarbetet och större flexibilitet i<br />
tillgänglighet till både barn- och äldreomsorg.<br />
Att kvinnor och män i stor utsträckning är uppdelade i olika<br />
yrken, branscher och sektorer är ett hinder för rörlighet på arbetsmarknaden<br />
och i förlängningen ett hot mot den samhällsekonomiska<br />
utvecklingen. Kvinnor har i större utsträckning än<br />
foto: Jonas Lindström<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Tema 7: Jämställdhet och barnperspektiv 47
TEMA 7. Jämställdhet & barnperspektiv<br />
KONSEKVENSBEDÖMNING<br />
Fler ska få chansen att bo och arbeta vid <strong>Kalmar</strong>sund<br />
och Linnéuniversitetet är en kreativ drivkraft<br />
för näringslivet i hela regionen<br />
Fler kvinnor än män studerar vid Linnéuniversitetet och kvinnor<br />
och män studerar generellt olika ämnesområden. Men<br />
fortfarande är fler män än kvinnor exempelvis professorer. Genom<br />
att koppla universitetet och näringslivet närmare varandra<br />
skapas fler möjligheter för studenter att få jobb i regionen<br />
och stanna kvar efter avslutad utbildning. Detta skulle stärka<br />
bland annat kvinnors självständighet och ekonomi. Idag flyttar<br />
många kvinnor i åldern 25–29 från <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong>. Fortfarande<br />
är det framförallt män som driver och startar nya företag.<br />
För att stärka jämställdheten behöver kvinnor fortsatt<br />
uppmuntras att starta nya företag.<br />
<strong>Kalmar</strong> som regioncentra för 160 000 människor och<br />
fler ska få chansen att bo och arbeta vid <strong>Kalmar</strong>sund<br />
Ökad pendling innebär både möjligheter och problem för<br />
människor. Långa arbetsdagar innebär att det sociala livet<br />
begränsas även för dem som inte har barn. För barnfamiljer<br />
blir ekvationen långa arbetsresor och omsorg om familjen<br />
ännu svårare att få ihop. Någon av föräldrarna måste anpassa<br />
sitt arbete efter pendlarens tider. För ensamstående föräldrar<br />
kanske möjligheten till pendling inte finns över huvud taget.<br />
Boverket gör bedömningen att jämställdheten påverkas negativt<br />
genom att den som inte pendlar tvingas ta större ansvar<br />
för hem och familj.<br />
Kvinnor arbetar i större utsträckning än män i offentlig sektor<br />
och i verksamheter där det förekommer deltidsarbete i hög utsträckning.<br />
Att byta en deltidstjänst på hemorten mot en annan<br />
likvärdig tjänst längre bort och därmed bli pendlare, ger<br />
ofta ingen förändring på lönen. Många arbeten i den offentliga<br />
sektorn kräver dessutom i stor utsträckning personlig närvaro<br />
och är svårt att jobba med flextider eller på distans. Högutbildade<br />
kvinnor och män pendlar längre än lågutbildade kvinnor<br />
och män, därför är regionförstoring främst en fråga som påverkar<br />
högutbildade människor.<br />
Många kvinnor har ett resmönster med flera målpunkter,<br />
något som kan vara svårt att kombinera med kollektivtrafik.<br />
Män däremot transporterar sig med bil i ett mönster som hade<br />
varit lämpligare att göra med kollektivtrafik. Detta beror på att<br />
kvinnor och män gör ungefär lika många resor, men män reser<br />
betydligt längre sträckor varje dag. Män kör också bil i högre<br />
utsträckning än kvinnor. Mäns arbetsplatser ligger generellt<br />
sett längre bort från hemmet än kvinnors. Mäns resande är<br />
i högre grad än kvinnors förknippat med arbete medan kvinnors<br />
också innefattar fler inköps- och serviceärenden. Kvinnor<br />
tenderar att göra kombinerade resor, där flera ärenden uträttas,<br />
än män. I hushåll som endast äger en bil är det vanligare att<br />
den används av männen för arbetsresor. Skillnader i yrkesval är<br />
ytterligare något som bidrar till olikheter i pendlingsmönster<br />
mellan kvinnor och män.<br />
Livskvaliteten är hög vid <strong>Kalmar</strong>sund<br />
Den översiktliga planeringen kan inte åstadkomma att alla<br />
får arbete eller tvinga par att dela på det obetalda hem- och<br />
omsorgsarbetet men den kan bidra till lika möjligheter till arbetsmarknaden<br />
genom att lyfta in och ta hänsyn till möjligheterna<br />
att kombinera arbete med familjeliv och fritid. För att<br />
öka förutsättningarna för att familjer ska kunna dela på det<br />
obetalda arbetet och lättare kunna styra hur de ska göra sina<br />
val utan långa, omständliga och tidskrävande resor, planeras<br />
nya områden med en blandning av bostäder, verksamheter och<br />
samhällsservice, som förskola, skola, hälsocentral, äldreboenden<br />
och affärer, nära hållplatser till kollektivtrafiken. Fler får<br />
nära till service och kollektivtrafik. Det stärker dessutom den<br />
ekologiska hållbarheten och kan leda till färre bilresor.<br />
48<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Tema 7: Jämställdhet och barnperspektiv
GENOM FYSISK PLANERING<br />
KAN KOMMUNEN PÅVERKA<br />
ATT GÅNG- & CYKELVÄGAR,<br />
HÅLLPLATSER & PARKERINGAR<br />
UTFORMAS PÅ ETT SÄTT<br />
SOM ÖKAR DEN<br />
UPPLEVDA TRYGGHETEN<br />
Genom fysisk planering kan <strong>kommun</strong>en också påverka att exempelvis<br />
gång- och cykelvägar samt hållplatser och parkeringar<br />
utformas på ett sätt som ökar den upplevda tryggheten. Därmed<br />
ökar förutsättningarna för jämställdhet mellan kvinnor<br />
och män. Bättre belysning och fri sikt är två enkla åtgärder.<br />
Om den fysiska miljön är mer tillgänglig och befolkad, kan<br />
den upplevas som mer trygg. Det kan leda till att fler kvinnor<br />
och män vågar röra sig i det offentliga rummet, vilket i sin tur<br />
leder till att den upplevs som ännu tryggare och inbjudande.<br />
<strong>Kalmar</strong>sund som turist- och besöksregion<br />
med internationell dragningskraft<br />
En växande besöksnäring kan skapa nya företag och fler anställda.<br />
Men många som arbetar inom besöksnäringen, exempelvis<br />
inom hotell och restaurang är kvinnor. Lönerna är ofta<br />
relativt låga och många arbeten kan vara säsongsbaserade,<br />
vilket inte behöver vara bra för jämställdheten.<br />
Könsuppdelad statistik finns i översiktsplanen<br />
Könsuppdelad statistik är nödvändigt för att kunna ha ett jämställdhetsperspektiv.<br />
I Översiktsplanen är all statistik därför<br />
uppdelad på kön där det varit möjligt. Kommunens Välfärdsbokslut<br />
innehåller ännu mer könsuppdelad statistik.<br />
foto: Malin Gustavsson<br />
foto: Malin Gustavsson<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Tema 7: Jämställdhet och barnperspektiv 49
TEMA 8. Folkhälsomålen<br />
De nationella folkhälsomålen är en viktig utgångspunkt i konsekvensbeskrivningen<br />
av översiktsplanen. Den svenska folkhälsopolitiken utgår från<br />
elva målområden som fokuserar på de faktorer som påverkar hälsan; livsvillkor,<br />
miljöer, produkter och levnadsvanor. Det övergripande målet för<br />
folkhälsan är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika<br />
villkor för hela befolkningen.<br />
Av de elva målområden som formulerats för arbetet med en förbättrad folkhälsa är nedanstående<br />
av särskild relevans för översiktsplanen, eftersom de är möjliga att påverka<br />
genom åtgärder på denna nivå:<br />
• Mål 1: Delaktighet och inflytande i samhället<br />
• Mål 2: Ekonomiska och sociala förutsättningar<br />
• Mål 3: Barns och ungas uppväxtvillkor<br />
• Mål 5: Miljöer (och produkter) samt<br />
• Mål 9: Fysisk aktivitet<br />
De övriga målen påverkas främst genom åtgärder på andra nivåer exempelvis i samband<br />
med stöd-, rådgivnings- och informationsinsatser:<br />
• Mål 4: Hälsa i arbetslivet<br />
• Mål 6: Hälsofrämjande hälso- och sjukvård<br />
• Mål 7: Skydd mot smittspridning<br />
• Mål 8: Sexualitet och reproduktiv hälsa<br />
• Mål 10: Matvanor och livsmedel<br />
• Mål 11: Tobak, alkohol, narkotika, dopning och spel<br />
Även andra aktörer än <strong>kommun</strong>en har viktiga roller i detta arbete, exempelvis landstinget,<br />
statliga myndigheter, företag och ideella organisationer.<br />
foto: Malin Gustavsson<br />
SOCIALA KONSEKVENSER, TRYGGHET OCH DELAKTIGHET<br />
Städer och samhällen upplevs inte på samma sätt av alla som bor eller vistas i området.<br />
Forskning och trygghetsundersökningar visar entydigt att kvinnor i mycket högre utsträckning<br />
än män upplever otrygghet när de vistas i det offentliga rummet, framför allt<br />
på kvällar och nätter. Trygghet är en fråga om demokrati och mänskliga rättigheter. Att<br />
känna sig trygg är en förutsättning för att kunna vara en aktiv individ och kunna delta i<br />
olika aktiviteter. Hur staden eller området är utformat påverkar hur mycket vi kan röra<br />
oss och även upplevelsen av trygghet.<br />
När bostäder inte längre koncentreras till samhällens centrum eller närområden utan breder<br />
ut sig allt längre från centrum, påverkas vardagslivet på så sätt att det tar längre tid<br />
för både kvinnor och män att ta sig mellan bostad, arbete, studier, fritidsaktiviteter och<br />
foto: Malin Gustavsson<br />
50<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Tema 8: Folkhälsomålen
service. Ofta krävs det tillgång till bil för att vardagen ska fungera.<br />
På en generell nivå lägger kvinnor i Sverige fortfarande mer<br />
tid än män på obetalt arbete som att laga mat, städa, handla<br />
och att ta hand om barn och äldre släktingar. Detta innebär att<br />
kvinnors livspussel många gånger ser annorlunda ut än mäns.<br />
Kvinnor har oftare mer komplicerade förflyttningsmönster för<br />
att få vardagslivet att fungera. Stadens utglesning kan därmed få<br />
fler negativa konsekvenser för kvinnor.<br />
Människor förknippar ofta stadens grönska med känslor av<br />
tillhörighet och samhörighet. Grönskan förskönar stadsrummet,<br />
berikar cykelturen eller promenaden till jobbet eller<br />
skolan och ses som något positivt framför allt dagtid. Efter<br />
mörkrets inbrott kan den positiva upplevelsen förändras och<br />
många grönområden upplevs istället som otrygga och tillhör<br />
de platser där människor inte gärna vistas. Detta uttrycks ofta<br />
av kvinnor då kvinnor i sitt vardagsliv i stor utsträckning har<br />
att förhålla sig till oron att utsättas för sexuellt våld. I strävan<br />
att skapa en attraktiv och hållbar stads- och bymiljö är insatser<br />
för att öka tryggheten därför en viktig del.<br />
Kommunen arbetar för ökad trygghet genom att ny bebyggelse<br />
i översiktsplanen planeras som förtätningar inom eller<br />
i närheten av befintlig bebyggelse i översiktsplanen. Nya offentliga<br />
och öppna torgrum ska skapas i staden och boendet<br />
integreras med handel och service. På detta sätt skapas levande<br />
centrummiljöer med människor i rörelse stora delar av dygnet,<br />
vilket ökar känslan av trygghet och tillhörighet. En utbyggnad<br />
i byarna är också ett skäl att skapa mer underlag för service och<br />
handel, vilket i sin tur skapar mer möten mellan människor<br />
och därmed mer trygghet och samhörighet.<br />
Det finns alltså ett samband mellan god folkhälsa och ett samhälle<br />
som präglas av ekonomisk och social trygghet, jämlikhet<br />
i levnadsvillkor och jämställdhet, liksom delaktighet och inflytande<br />
i samhället. Genom att få insyn i samhällets planering<br />
får människor möjlighet att påverka. Denna översiktsplan är<br />
därför under arbetets gång föremål för dialog med invånarna.<br />
foto: Malin Gustavsson<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Tema 8: Folkhälsomålen 51
TEMA 8. Folkhälsomålen<br />
KONSEKVENSER FÖR DELAKTIGHET<br />
OCH INFLYTANDE I SAMHÄLLET<br />
Samråd under planarbete ger medborgare möjlighet att påverka<br />
sin livsmiljö även mellan de allmänna valen. För att nå ut till<br />
många människor genomfördes en omfattande turné med en<br />
buss i hela <strong>kommun</strong>en under den lagstadgade samrådstiden.<br />
En broschyr togs fram med kortfattad beskrivning av syftet<br />
med planen och hur planprocessen ser ut. Ambitionen var att<br />
nå ut till fler grupper i samhället än de som traditionellt brukar<br />
besöka samrådsmöten. Ett annat syfte var att uppmärksamma<br />
om pågående samråd och därmed locka till läsning av planen.<br />
Under bussturnén besöktes 22 olika platser för att möta invånare<br />
både i Möre och i olika stadsdelar. I samarbete med<br />
kultur- och fritidsförvaltningen användes deras mobila fritidsgårdsbuss<br />
och chaufförer för turnén. Bussens kända profil och<br />
personer som där var med har även bidragit att locka nyfikna<br />
ungdomar till vår information.<br />
Den 17 maj genomfördes ett kvällsmöte med moderator för att<br />
locka till diskussion, ackompanjerad med avbrott av musik och<br />
kaffe. Det kom cirka 70 personer till mötet. På samrådsmöten<br />
genom turnén och kvällsmötet noterades fördelningen mellan<br />
kvinnor och män. Antalet män dominerade stort på kvällsmötet<br />
medan det under turnén ute var mer jämnt fördelat mellan<br />
kvinnor och män.<br />
All information om översiktplanen fanns under samrådet på<br />
<strong>kommun</strong>ens webbsida. Där var det också möjligt att lämna<br />
synpunkter på planen via ett formulär. Förutom synpunkten<br />
uppgavs namn, ålder och kön. Översiktsplanen fanns också på<br />
alla <strong>kommun</strong>ens bibliotek under samrådstiden.<br />
Av de 129 yttranden som kom in under samrådstiden är 98<br />
från privatpersoner, varav 50 från män, 42 från kvinnor och<br />
6 är anonyma. De många idéerna, synpunkterna och frågorna<br />
tyder på ett stort engagemang hos invånarna för den framtida<br />
utvecklingen i <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong>. Under utställningstiden kom<br />
39 yttranden in, 26 var från organisationer och 15 från privatpersoner.<br />
Några yttranden lämnades in gemensamt från flera<br />
personer. Elva kvinnor och elva män yttrade sig som privatpersoner<br />
i utställningsskedet.<br />
foto: Malin Gustavsson<br />
52<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Tema 8: Folkhälsomålen
KONSEKVENSER FÖR FYSISK AKTIVITET<br />
SAMT BARN & UNGAS UPPVÄXTVILLKOR<br />
Dessa mål handlar om att alla ska ha möjlighet till en aktiv<br />
fritid genom fysiska aktiviteter. I översiktsplanen handlar det<br />
om attraktiva gång- och cykelvägar, tillgång till natur- och<br />
grönområden samt andra sport- och rekreationsanläggningar.<br />
Översiktsplanen ger goda förutsättningar för att nå dessa<br />
folkhälsomål exempelvis genom att gång- och cykelvägnätet<br />
utvecklas i staden och definierade gång- och cykelstråk för<br />
barns skolvägar ska tas fram. En uppgift är att precisera ett huvudstråk<br />
för cykel där nätet utformas som separat cykelbana<br />
och ges prioritet vid korsning med bilväg. Det ska binda ihop<br />
stadens olika delar. I nästa etapp ansluts utvecklingsbyarna och<br />
därefter Vassmolösa-Hagby, Loverslund och Skäggenäs. Kommunen<br />
vill göra ett sammanhängande rekreationsstråk utmed<br />
Ljungbyån/St Sigfridsån via Trekanten, Krankelösa, Ljungbyholm<br />
till kusten. Även att göra Läckebyån mer tydlig och tillgänglig<br />
i Läckeby, skapa promenadstråk längs Snärjebäcken i<br />
Rockneby samt skapa promenadstråk och vistelseytor utmed<br />
Ljungbyån i Ljungbyholm underlättar fysisk aktivitetet och<br />
barn och ungas uppväxtvillkor.<br />
foto: Malin Gustavsson<br />
foto: Malin Gustavsson<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Tema 8: Folkhälsomålen 53
TEMA 9. Boende och näringsliv<br />
Positiva konsekvenser av en regionförstoring,<br />
som bygger på miljövänliga<br />
kollektiva transportsätt,<br />
är att det blir lättare för boende i<br />
<strong>Kalmar</strong> att hitta andra passande<br />
arbeten. Det kan också bli lättare<br />
att hitta arbeten för studenter som<br />
nyligen avslutat sin utbildning. Det<br />
skulle kunna minska utflyttningen<br />
av 25-29-åringar och därmed behålla<br />
kompetens i <strong>kommun</strong>en.<br />
foto: <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong><br />
KONSEKVENSER AV ETT<br />
ÖKAT BOSTADSBYGGANDE<br />
Ett ökat bostadsbyggande innebär förutsättningar för<br />
att fler <strong>Kalmar</strong>bor ska hitta en lämplig bostad och att<br />
fler ska kunna flytta hit.<br />
De ekonomiska och sociala konsekvenserna av ett ökat<br />
bostadsbyggande blir också att bostadsbeståndet utnyttjas mer<br />
effektivt. De främsta sociala konsekvenserna är att individer<br />
har möjlighet att kunna bosätta sig i en bostad som passar<br />
livssituationen bäst. Människor ska inte begränsas fysiskt av<br />
otillgängliga bostäder utan kunna leva självständiga liv. Det<br />
är också viktigt att alla människor har en bostad och att man<br />
känner sig säker och trygg i den. Det minimerar onödig stress.<br />
Ekonomiska konsekvenser är att bostadsanpassningsbidrag<br />
inte behöver betalas ut i samma utsträckning som idag. Även<br />
ekonomiska värden kan förstöras i de hus som inte renoveras<br />
eller tas om hand i den mån de behöver när personer som inte<br />
orkar med skötseln ändå bor i huset, till exempel vissa äldre.<br />
Detta kan motverkas genom att det är möjligt för exempelvis<br />
äldre att lämna villan när skötseln blir betungande.<br />
MÄNNISKOR SKA INTE<br />
BEGRÄNSAS FYSISKT<br />
AV OTILLGÄNGLIGA<br />
BOSTÄDER UTAN<br />
KUNNA LEVA<br />
SJÄLVSTÄNDIGA LIV<br />
Ett ökat byggande av bostäder och verksamhetsområden<br />
kan medföra negativa miljökonsekvenser om obebyggd<br />
mark tas i anspråk, förändrade trafikströmmar kan få negativa<br />
hälsoeffekter och mer hårdgjorda ytor ökar föroreningsgraden<br />
i dagvattnet.<br />
foto: Jonas Lindström<br />
Negativa konsekvenser motverkas genom att bygga i befintliga<br />
områden för att inte använda obebyggd mark till ökat<br />
54<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Tema 9: Boende och näringsliv
yggande. Dagvattnet ska tas om hand på ett miljövänligt<br />
sätt så att negativa konsekvenser av detta inte uppstår och<br />
förlust av biologisk mångfald och grönytor ska kompenseras<br />
genom att nya kan skapas.<br />
Att knyta staden närmare vattnet och skapa fler blandade<br />
bostäder i kustnära lägen kan få negativa miljömässiga konsekvenser<br />
för strandskyddet och den biologiska mångfalden genom<br />
att livsmiljöer för växter och djur minskar. Det kan också<br />
bli en minskad tillgång till vattnet för de människor som inte<br />
har möjlighet att bosätta sig i dessa områden. Därtill måste<br />
risken för stigande havsnivåer beaktas vid byggande och grundläggning<br />
ske på betryggande nivåer över medelvattenståndet.<br />
KONSEKVENSER FÖR NÄRINGSLIVET<br />
Positiva konsekvenser av en regionförstoring, som bygger på<br />
miljövänliga kollektiva transportsätt, är att det blir lättare för<br />
boende i <strong>Kalmar</strong> att hitta andra passande arbeten. Det kan<br />
också bli lättare att hitta arbeten för studenter som nyligen<br />
avslutat sin utbildning. Det skulle kunna minska utflyttningen<br />
av 25–29-åringar och därmed behålla kompetens i <strong>kommun</strong>en<br />
och regionen. Att vara attraktiv för denna grupp är<br />
också viktigt för den fortsatta befolkningsutvecklingen, eftersom<br />
en del i den åldersgruppen får barn och därmed bidrar<br />
till fler invånare. Det blir också lättare för företag att hitta<br />
rätt kompetens och därmed ökar förutsättningarna för att<br />
näringslivet ska kunna utvecklas. Aspekter som handlar om<br />
fler arbetstillfällen och ökad sysselsättningsgrad får positiva<br />
ekonomiska konsekvenser för den <strong>kommun</strong>ala ekonomin<br />
men även positiva sociala konsekvenser för de enskilda invånarna,<br />
till exempel ökad trygghet och välstånd.<br />
Att bli tydligare i marknadsföringen av de unika kultur- och<br />
naturtillgångarna som finns i <strong>kommun</strong>en och i närområdet<br />
höjer stadens attraktivitet och kan på sikt få positiva sociala<br />
och ekonomiska konsekvenser för näringslivet. En ökad turism<br />
innebär visserligen fler besökare och om dessa är bilburna<br />
är det negativt för miljön. Men ökad turism kan också betyda<br />
fler anläggningar för övernattning och service. Turismverksamheter<br />
och aktiviteter på landsbygden skapar förutsättningar att<br />
bo kvar och hålla landskapet öppet och levande, vilket bland<br />
annat är positivt för den biologiska mångfalden men också för<br />
fler företag och skapar arbetsplatser, vilket ger positiva ekonomiska<br />
konsekvenser.<br />
Med ett utvecklat Linnéuniversitet med kvalificerade forskare<br />
och professurer ges möjlighet för högre kvalitet på utbildningen<br />
och höjd kompetensnivå för breda grupper av befolkningen.<br />
En ökad samverkan mellan universitet och näringsliv kan<br />
få fler företag med koppling till Linnéuniversitetet att startas,<br />
fler studenter som stannar och resultat från universitetet kan<br />
få genomslag i samhället. Detta ger i sin tur förbättrade möjligheter<br />
att utveckla det lokala näringslivet, vilket får positiva<br />
sociala och ekonomiska konsekvenser.<br />
Att utveckla besöksstråk med kulturturism som grund till att<br />
gynna besöksnäringen bedöms i huvudsak inte få några negativa<br />
miljökonsekvenser. Detta beror på att det redan finns<br />
anläggningar och besöksmål, såväl i staden som inom <strong>kommun</strong>en<br />
och regionen. De miljömässiga konsekvenserna beror<br />
på vilket sätt besökarna har tagit sig till regionen. Flyg och bil<br />
ger större negativ miljöpåverkan än besökare som kommer<br />
hit med kollektivtrafik.<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Tema 9: Boende och näringsliv 55
TEMA 10. Infrastrukturer och<br />
elektronisk <strong>kommun</strong>ikation<br />
REGIONAL TRANSPORTPLAN<br />
FÖR KALMAR LÄN<br />
Regionförbundet i <strong>Kalmar</strong> län har 2010-06-23 fastställt Regional<br />
transportplan för <strong>Kalmar</strong> län 2010-2021. Denna innehåller<br />
åtgärder för att förbättra transportsystemet för att nå en<br />
bättre utveckling i länet och i regionen. <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong> har<br />
tillsammans med övriga <strong>kommun</strong>er i länet samt representanter<br />
för Trafikverket, Länsstyrelsen och <strong>Kalmar</strong> Länstrafik aktivt bidragit<br />
till besluten om fattade prioriteringar och åtgärder.<br />
DE TRE VIKTIGASTE ÅTGÄRDERNA<br />
OMFATTAR FÖLJANDE:<br />
1. Snabbare och säkrare trafik längs de viktiga vägarna och<br />
järnvägarna genom länet. E22 och järnvägarna Kust till<br />
Kustbanan, Tjustbanan och Stångådalsbanan ingår i det<br />
nationella åtagandet och berör i hög grad <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong>.<br />
2. Kollektivtrafiken ska göras mer lättillgänglig och attraktiv<br />
för att fler ska välja den till framför allt arbetsresor. Detta<br />
innebär byggande av strategiskt lokaliserade knutpunkter<br />
längs kollektivtrafikens linjer för att underlätta byten mellan<br />
cykel, bil, buss och tåg. Därtill en planering av ny bebyggelse,<br />
handel och verksamheter som syftar till större närhet<br />
och bättre anpassning till kollektivtrafiken.<br />
3. Påverka attityder så att fler väljer fossilbränslefria resealternativ<br />
för sina arbetsresor.<br />
foto: Jan Magnusson<br />
HÅLLBARA, MILJÖVÄNLIGA TRANSPORTER<br />
I EN FOSSILBRÄNSLEFRI REGION<br />
<strong>Kalmar</strong>sundsregionen är beroende av goda <strong>kommun</strong>ikationer<br />
i samtliga väderstreck för att arbetsmarknaden ska bli robustare<br />
och näringslivet inklusive besöksnäringen ska kunna<br />
utvecklas ytterligare. Grundförutsättningarna är goda med en<br />
flygplats på cykelavstånd från centrum, en väg som ingår i<br />
det internationella transeuropeiska transportnätet (TEN) två<br />
anslutande järnvägar och tillgång till hamn. Ett flertal nationella<br />
utredningar under senare år visar att sydöstra Sverige<br />
hamnat i <strong>kommun</strong>ikationsskugga i förhållande till västra och<br />
södra Sverige när det gäller statliga satsningar på utbyggnad<br />
av infrastrukturen.<br />
foto: Jan Magnusson<br />
56<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Tema 10: Infrastrukturer och elektronisk <strong>kommun</strong>ikation
Kommunens strategi och mål för <strong>kommun</strong>ikationerna är att<br />
skapa hållbara transporter med miljövänliga alternativ. Ett<br />
resurseffektivt transportsystem krävs för att vara fossilbränslefria<br />
2030. Cykling är en nyckelfaktor i hållbara transporter.<br />
Ett antal ställningstagande i denna riktning redovisas i översiktsplanens<br />
avsnitt Mer Stadsliv.<br />
KOMMUNENS MÅL ÄR<br />
ATT SKAPA HÅLLBARA<br />
TRANSPORTER MED<br />
MILJÖVÄNLIGA<br />
ALTERNATIV<br />
Kommunen håller på att ta fram en övergripande trafikstrategi,<br />
särskilt för trafiken i staden. Avsaknad av en sådan innebär att<br />
de frågor som sammanhänger med den framtida trafiken på<br />
bland annat Ängöleden, Gröndalsvägen, Eriks Dahlbergs väg<br />
samt Södra vägen idag är olösta.<br />
STRATEGISKA FRAMTIDA VÄGTRAFIK-<br />
FRÅGOR I STADEN & DESS KONSEKVENSER<br />
Frågan om Gröndalsvägen i förhållande till Ängöleden är<br />
inte slutligt klarlagd. Ängöleden byggdes i en tid då <strong>kommun</strong>en<br />
ville ha en ytterligare infart till Kvarnholmen och någon<br />
utbyggnad på Varvsholmen fanns inte på planeringsstadiet.<br />
Att nu utforma Ängöleden till en stadsgata innebär inte att<br />
trafiken ska stoppas via denna väg, men biltrafiken får ske<br />
på andra villkor än idag. Kopplingen till Norra vägen kan<br />
ske antingen via Gröndalsvägen eller genom ny väglösning.<br />
Översiktsplanen är öppen i denna fråga då detta måste studeras<br />
särskilt och därmed också efterföljande konsekvenser.<br />
Erik Dahlbergs väg som infart till staden har mer och mer<br />
fått karaktär av stadsgata, Här finns befintliga verksamheter<br />
som kräver skyddsavstånd (exempelvis Arla) till de nya områdena<br />
för handel och bostäder som planeras. Konsekvenserna<br />
av detta måste belysas i trafikstrategin och i detaljplanearbetet<br />
för före detta Rifa-fastigheten.<br />
Hamnens utveckling ska samspela med stadens övriga utveckling<br />
och målet är att idag befintliga verksamheter på Tjärhovet<br />
ska finnas kvar. Tunga transporter till hamnen ska gå via<br />
farligt-godslederna Södra Vägen, Järnvägsgatan och Tjärhovsgatan.<br />
Dessa ska säkras, det vill säga inget får ske som negativt<br />
kan påverka användandet av vägarna, vilka är av riksintresse<br />
för <strong>kommun</strong>ikationer enligt miljöbalken. Konsekvenserna av<br />
denna användning är redan idag i viss mån negativt för miljön<br />
och speciellt för de boende utmed dessa vägar. Hamnens<br />
verksamheter kontra dessa transportsträckor är som ”<strong>kommun</strong>icerande<br />
kärl”, det vill säga om miljön kring vägarna tål<br />
mer transporter (utan ytterligare negativa miljökonsekvenser)<br />
så kan hamnens verksamheter tillåtas utöka i viss omfattning.<br />
Blir förhållandet det motsatta innebär detta stopp för ytterligare<br />
etableringar eller utbyggnader på Tjärhovet. Översiktsplanen<br />
anger att ett reservstråk till farligt godsleden Södra<br />
Vägen bör studeras, vilket i sig kan ge negativa miljökonsekvenser<br />
i anslutning till ett sådant stråk. Konsekvenser av<br />
det måste belysas i samband med en sådan utredning.<br />
Om trafiken vid <strong>Kalmar</strong> Öland Airport skulle öka i framtiden<br />
och därmed bullerutbredningen ändras kan detta få konsekvenser<br />
för såväl befintlig som ny bebyggelse inom flygets<br />
influensområde. En utredning om detta influensområde och<br />
avgränsning av riksintresset pågår. Därför är det svårt att i nuvarande<br />
läge definiera vilka konsekvenser det får. En ökning<br />
av trafiken får helt klart både miljömässiga (negativ påverkan<br />
på miljö och hälsa) samt sociala (positiv påverkan så att det<br />
ger fler restillfällen och vidgar arbetsmarknadsregionen) och<br />
ekonomiska (arbetsmarknad, näringsliv och kostnader för<br />
ljudisolering på bostäder) konsekvenser. Planeringsberedskap<br />
bör finnas för att eventuellt placera ett regionalt resecentrum<br />
vid flygplatsen.<br />
KONSEKVENSER, ÖVRIGA KOMMUNIKATIONER<br />
OCH TRANSPORTFÖRSLAG<br />
Väg E22 och riksväg 25 är idag mötesfria inom <strong>kommun</strong>en.<br />
På sikt bör en utbyggnad till hastigheten 110 km/h ske utanför<br />
staden. Väg E22 kommer att få en ny sträckning förbi Rinkabyholm.<br />
Detta innebär ianspråktagande av främst jordbruksmark<br />
med negativa konsekvenser för jordbrukets bedrivande<br />
och även för natur- och kulturmiljö. De positiva konsekvenserna<br />
ligger främst på den sociala och ekonomiska sidan då detta<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Tema 10: Infrastrukturer och elektronisk <strong>kommun</strong>ikation 57
TEMA 10. Infrastrukturer och<br />
elektronisk <strong>kommun</strong>ikation<br />
innebär en möjlighet för mer bostadsbyggande i kustnära lägen<br />
i Södra staden vilket kan bli attraktivt boende. Även miljön för<br />
befintlig bebyggelse i stadsdelen blir bättre då genomfartstrafiken<br />
med dess buller och utsläpp minskar.<br />
JÄRNVÄGAR<br />
Långsiktigt måste <strong>Kalmar</strong> få en snabb järnvägsförbindelse till<br />
Linköping – Norrköping för att restiden dit ska närma sig två<br />
timmar. Ansvariga för planeringen i detalj för omläggning eller<br />
nya sträckningar av järnvägen görs av Trafikverket i samarbete<br />
med <strong>kommun</strong>erna där konsekvenserna för miljön med mera<br />
utreds. De positiva och ekonomiska konsekvenserna av en sådan<br />
förbättring av infrastrukturen är stora och ger en betydligt<br />
större arbetsmarknadsregion och bättre möjligheter för hela<br />
<strong>kommun</strong>ens och länets befolkning.<br />
LÅNGSIKTIGT MÅSTE<br />
KALMAR FÅ EN SNABB<br />
JÄRNVÄGSFÖRBINDELSE TILL<br />
LINKÖPING – NORRKÖPING<br />
Pendeltågstrafik på Stångådalsbanan och Kust till Kustbanan<br />
samt utbyggnad av pendeltågstationer innebär mer trafik på<br />
dessa linjer samt ingrepp i miljön som kan få betydande påverkan<br />
på befintliga bostäder genom ökat buller och fler bomfällningar<br />
för korsande trafik. Det gäller Smedby och Trekanten<br />
(delvis klart) på Kust till Kustbanan samt Förlösa (Lindsdal),<br />
Läckeby och Rockneby på Stångådalsbanan.<br />
En utveckling av nuvarande resecentrum vid <strong>Kalmar</strong> central<br />
kan innebära påverkan på befintliga stadsmiljöer och kan bli<br />
negativt för kulturmiljön om inte utbygganden sker varsamt<br />
och med anpassning till denna. En utredning har gjorts som<br />
visar hur mycket ytor som kan frigöras vid stationen, vilket i<br />
sig skulle kunna få positiva ekonomiska konsekvenser genom<br />
att mer stadsnära mark kan användas för bostäder och verksamheter.<br />
Att ta bort järnvägsspår är dock inte helt enkelt och<br />
sammanhänger med utvecklingen på Tjärhovet som behöver<br />
ha järnvägen som industrispår kvar.<br />
De sociala konsekvenserna av mer tågtrafik är positiva genom<br />
möjligheter för pendling och förstorad arbetsmarknadsregion<br />
Kollektivt resande innebär minskade utsläpp till miljön och<br />
skapar förutsättningar för fler mötesplatser i staden.<br />
Ett problem är att järnvägsstationen, som också är bussterminal,<br />
redan idag besöks av cirka 500 bussar med påföljande problem<br />
med störningar för omgivande miljöer, mötesplatser och<br />
offentliga rum samt boende. En ökning av antalet bussar per<br />
dag kan innebära ytterligare negativa störningar.<br />
ÖVRIG KOLLEKTIVTRAFIK<br />
Förslaget att förbättra förbindelserna på Norra vägen till Lindsdal<br />
och med Öland bidrar till att minska parkeringsbehovet i<br />
<strong>Kalmar</strong>, vilket ger nya möjligheter för att skapa en grönare stad<br />
och bevara kulturvärden. Även förslaget att utveckla stomlinjenätet<br />
för kollektivtrafiken inom hela <strong>kommun</strong>en blir positivt<br />
för miljön.<br />
Det finns ett handelsstråk från Kvarnholmen via Giraffen till<br />
Hansa City och Tyska vägen. Framtida etablering av handel<br />
ska ske inom detta stråk. Om denna länk också kan utökas<br />
till Norra vägen och man kan binda ihop ringen, kan handelsstråket<br />
försörjas med snabb och effektiv kollektivtrafik, vilket<br />
inbegriper även tillgänglighet till Guldfågeln Arena.<br />
Ett utvecklat huvudnät för cykeltrafiken innebär främst positiva<br />
miljömässiga konsekvenser. I vissa lägen behöva göra intrång<br />
i befintliga miljöer och påverka speciellt naturområden<br />
och den biologiska mångfalden.<br />
Sammanhängande gångstråk (överordnat andra trafikslag i<br />
korsningspunkter) samt rekreationsstråk runt Malmfjärden<br />
kan innebära negativ påverkan på natur och den biologiska<br />
mångfalden om gångvägarna inte planeras med hänsyn till naturvärdena,<br />
men det gör att rekreationsmöjligheterna blir mer<br />
tillgängliga.<br />
58<br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Tema 10: Infrastrukturer och elektronisk <strong>kommun</strong>ikation
KRAFTLEDNINGAR<br />
Planeringen av en ny likströmsledning om 300 kV via Sandvik<br />
och Tvärskog får begränsade miljökonsekvenser såtillvida att<br />
likström inte ger upphov till magnetiska fält och en markkabel<br />
mestadels innebär att marken återställs till ursprunglig markanvändning.<br />
Under byggtiden innebär schaktning och grävning<br />
negativa konsekvenser för kultur- och naturmiljön.<br />
I april 2013 gav regeringen Svenska Kraftnät tillstånd att bygga<br />
likströmskabeln Nordbalt mellan Sverige och Litauen. Byggstart<br />
är planerad i början av 2014 och kabeln väntas kunna<br />
börja användas i slutet av 2015.<br />
ELEKTRONISK KOMMUNIKATION<br />
Utbyggnad av fibernät för bredbandsuppkoppling förväntas<br />
ge marginell påverkan på miljön då dessa nät huvudsakligen<br />
läggs i kabel med förhållandevis små och ytmässigt begränsade<br />
ingrepp i marken.<br />
foto: Malin Gustavsson<br />
foto: <strong>Kalmar</strong> <strong>kommun</strong><br />
ÖVERSIKTSPLAN FÖR KALMAR KOMMUN – MILJÖKONSEKVENSBESKRIVNING<br />
Tema 10: Infrastrukturer och elektronisk <strong>kommun</strong>ikation 59
SYFTET MED MILJÖBEDÖMNINGAR<br />
AV PLANER OCH PROGRAM ÄR ATT<br />
INTEGRERA MILJÖASPEKTER I<br />
SAMHÄLLSPLANERINGEN OCH<br />
DÄRMED ATT FRÄMJA EN HÅLLBAR<br />
UTVECKLING.<br />
MILJÖBEDÖMNINGEN SKA<br />
IDENTIFIERA, BESKRIVA & BEDÖMA<br />
DEN BETYDANDE PÅVERKAN PÅ<br />
MILJÖN SOM PLANEN KAN LEDA TILL.