Årsredovisning 2009 - Jordbruksverket
Årsredovisning 2009 - Jordbruksverket
Årsredovisning 2009 - Jordbruksverket
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
årsredovisning<br />
<strong>2009</strong><br />
Vi stärker den gröna sektorn
Innehållsförteckning<br />
Generaldirektörens förord 5<br />
<strong>Jordbruksverket</strong>s verksamhet 7<br />
Ekonomisk översikt 11<br />
Bruka utan förbruka 19<br />
Konkurrenskraft 27<br />
Utvecklingen i jordbruket 28<br />
Enklare regler och bättre service 39<br />
Statistikproduktion 39<br />
Gårdsstöd, djurbidrag och marknadsregleringar 40<br />
Marknadsstöd 42<br />
Blockprojektet 43<br />
Växters sundhet och kvalitet 45<br />
Miljö och landsbygd 49<br />
Miljö- och resurseffektivitet 51<br />
Utveckling på landsbygden 58<br />
Landsbygdsprogrammet 2007-2013 61<br />
Matlandet Sverige 74<br />
Förutsättningar för jordbruk och livsmedelsförädling i norra Sverige 74<br />
Djur 75<br />
Djurhälsa och smittbekämpning 76<br />
Djurskydd 78<br />
Rikstäckande djurhälsovård 80<br />
Övrig rapportering inom djurområdet 83<br />
Övrig rapportering 85<br />
Krisberedskap 86<br />
Kompetensförsörjning 87<br />
<strong>Jordbruksverket</strong>s medverkan i ordförandeskapet 93<br />
e-delegationen 93<br />
Stödja Jordbruksdepartementet i arbetet med den s.k hälsokontrollen 93<br />
Finansiell redovisning 95<br />
Redovisnings- och värderingsprinciper 96<br />
Finansiella korrigeringar från EU samt skadestånds- och tvisteärenden 97<br />
Övriga större projekt m.m 98<br />
Kommentarer till utfall 100<br />
Resultaträkning 102<br />
Balansräkning 103<br />
Anslagsredovisning 105<br />
Inkomsttitlar 109<br />
Bemyndigande 111<br />
Finansieringsanalys 113<br />
Sammanställning över väsentliga uppgifter 115<br />
Notförteckning 117<br />
Fastställande 135<br />
Bilagor<br />
Bilaga 1 – <strong>Jordbruksverket</strong>s organisation 137<br />
Bilaga 2 – EU:s finansiella korrigeringar 138<br />
Bilaga 3 – Status för de svenska raserna som Sverige har ett bevarande för 141<br />
Bilaga 4 – Utbetalda ersättningar till ledamöter i Insynsrådet m.m 142<br />
3
GENERALDIREKTÖRENS FÖRORD<br />
GENERALDIREKTÖRENS FÖRORD<br />
Generaldirektörens förord<br />
Regeringens vision ”bruka utan att förbruka” ligger<br />
till grund för <strong>Jordbruksverket</strong>s arbete med att stärka<br />
den gröna sektorn. <strong>2009</strong> var ett år som bjöd på stora<br />
utmaningar men också goda resultat och framsteg<br />
på en rad områden.<br />
Intensivt och lyckat ordförandeskapsarbete<br />
Under hösten <strong>2009</strong> var Sverige ordförandeland i EU<br />
och <strong>Jordbruksverket</strong> var i hög grad involverat i arbetet.<br />
Dels hade vi personal som var ordförande eller<br />
hade andra nyckelroller i olika rådsarbetsgrupper,<br />
dels arrangerade vi flera stora EU-möten inom vårt<br />
område. Det var ett intensivt och roligt halvår där<br />
det gjordes framsteg i en rad viktiga frågor, till exempel<br />
att EU:s växtskyddschefer enades om en strategi<br />
för att bekämpa skogsskadegöraren tallvedsnematod<br />
och att EU:s veterinärchefer lämnade slutsatser<br />
om hur vi bäst ska uppnå ett mer förebyggande<br />
djurhälsoarbete och förenklad lagstiftning.<br />
Djurskyddskontrollerna mer riskbaserade<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> har under året fortsatt att utveckla<br />
fler verktyg för länsstyrelserna som ett stöd för mer<br />
riskbaserade djurskyddskontroller framöver. Tillsammans<br />
med ett nationellt djurskyddsregister ska<br />
vägledningar och utbildningsinsatser lägga grunden<br />
till större samsyn och enhetligare bedömningar. Jag<br />
är också övertygad om att vårt införande av djurskyddsdeklarationer<br />
i samband med redan befintliga<br />
regelbundna veterinärbesök, blir ett viktigt stöd för<br />
såväl djurägarnas förebyggande djurskyddsarbete<br />
som länsstyrelsernas prioriteringar.<br />
Utbetalningar av stöd<br />
Under året har det mycket omfattande arbetet med<br />
att inventera all jordbruksmark i Sverige blivit nästan<br />
slutfört. Merarbetet kring inventeringen påverkade<br />
arbetet med handläggning och utbetalningar av<br />
stöd, men tack vare stora gemensamma ansträngningar<br />
tillsammans med länsstyrelserna genomfördes<br />
utbetalningar av gårdsstöd till drygt 90 % av<br />
lantbrukarna före jul. Det är ungefär lika många<br />
som fick stödet utbetalt vid motsvarande tid föregående<br />
år. Under 2010 ska vi tillsammans med länsstyrelserna<br />
arbeta fram en ny och säkrare process<br />
för utbetalningarna.<br />
Pressad lönsamhet i lantbruket<br />
De prisfall på jordbruksprodukter som inleddes<br />
2008 har fortsatt under <strong>2009</strong> och har inte kunnat<br />
uppvägas av lägre priser på insatsvaror. Lönsamheten<br />
har därför fallit under året och läget kan vara<br />
besvärligt särskilt för nyetablerade jordbrukare.<br />
Matlandet Sverige<br />
Matlandet Sverige har en stor potential i form av<br />
svenskt matarv, värdefulla natur- och kulturmiljöer,<br />
unika råvaror och internationellt framgångsrika<br />
kockar. <strong>Jordbruksverket</strong> sprider kunskap, betalar ut<br />
stöd samt bidrar genom bl.a. Landsbygdsnätverket<br />
till samverkan och erfarenhetsutbyte för att stärka<br />
visionen om Sverige som Europas nya matland.<br />
Helhetssyn på jordbruket kvar efter genomlysning<br />
Under året har en genomlysning gjorts av hela<br />
<strong>Jordbruksverket</strong>s verksamhet och dessutom pågår<br />
eller har genomförts utredningar som påverkar en<br />
rad olika verksamhetsområden inom myndigheten.<br />
Jag tycker det är bra att myndigheternas verksamhet<br />
blir genomlyst från tid till annan och glädjer mig åt<br />
att regeringen valt att bibehålla den helhetssyn på<br />
jordbruk och djurfrågor som <strong>Jordbruksverket</strong> har i<br />
dag. Vi kan nu arbeta vidare med att stärka den<br />
gröna sektorn utifrån ett helhetsperspektiv.<br />
Blåtunga på väg att utrotas efter vaccination<br />
Övervakningen och vaccinationen mot djursjukdomen<br />
blåtunga fortsatte under <strong>2009</strong>. Inga nya fall har<br />
påvisats i Sverige och vi har i landet ett bra läge för<br />
att nå målet att utrota blåtungesmittan. Även i övriga<br />
Europa har vaccinationerna varit framgångsrika<br />
sedan starten 2008. Antalet smittade djur har sjunkit<br />
kraftigt.<br />
Ny handlingsplan för Östersjön<br />
I juli presenterade <strong>Jordbruksverket</strong> och Naturvårdsverket<br />
tillsammans förslag på åtgärder för att förbättra<br />
miljön i Östersjön. Vi har inte nått ända fram<br />
till målen när det gäller att minska övergödningen,<br />
men de åtgärder <strong>Jordbruksverket</strong> föreslår är rimliga<br />
att genomföra och vi har dessutom utnyttjat möjlig-<br />
51
GENERALDIREKTÖRENS FÖRORD<br />
GENERALDIREKTÖRENS FÖRORD<br />
heten att använda landsbygdsprogrammet för att<br />
finansiera dem. Betydande insatser görs för Östersjön<br />
samtidigt som vi behåller svensk livsmedels-<br />
heten att använda landsbygdsprogrammet GENERALDIREKTÖRENS för att Mer nöjda FÖRORD medarbetare<br />
finansiera dem. Betydande insatser görs för Östersjön<br />
samtidigt som vi behåller svensk livsmedelsproduktion.<br />
Mer Under nöjda året medarbetare<br />
genomförde vi en medarbetarenkät där<br />
produktion.<br />
resultatet glädjande nog visar på höga nivåer av<br />
Under året genomförde vi en medarbetarenkät där<br />
trivsel och engagemang bland personalen. Att vi har<br />
resultatet glädjande nog visar på höga nivåer av<br />
Positiv samverkan inom den nya e-delegationen så många kompetenta medarbetare som trivs och är<br />
heten att använda landsbygdsprogrammet för att trivsel och engagemang bland personalen. Att vi har<br />
engagerade på jobbet är en förutsättning för att vi<br />
Positiv finansiera <strong>Jordbruksverket</strong> samverkan dem. Betydande är inom en av den insatser myndigheter nya e-delegationen<br />
görs för som Östersjön<br />
samtidigt som är en vi av behåller de myndigheter svensk livsmedels-<br />
som utsionell<br />
myndighet som stärker den gröna sektorn.<br />
utsetts<br />
att ingå i den nya e-delegationen, som ska engagerade Mer ska fortsätta nöjda medarbetare vara en framåt, trovärdig och profes-<br />
så många kompetenta medarbetare som trivs och är<br />
på jobbet är en förutsättning för att vi<br />
<strong>Jordbruksverket</strong><br />
stärka e-förvaltningen i offentlig sektor. Det är positivt<br />
att vi myndigheter gemensamt tar ansvar för sionell myndighet som stärker den gröna sektorn.<br />
ska fortsätta vara framåt, trovärdig och professettproduktion.<br />
att ingå i den nya e-delegationen, som ska Under året genomförde vi en medarbetarenkät där<br />
stärka e-förvaltningen i offentlig sektor. Det är positivt<br />
att vi myndigheter gemensamt tar ansvar för trivsel och engagemang bland personalen. Att vi har<br />
resultatet glädjande nog visar på höga nivåer av<br />
utvecklingen av e-tjänster och e-förvaltning och jag<br />
hoppas att samarbetet i e-delegationen kan leda till<br />
utvecklingen Positiv samverkan av e-tjänster inom den och nya e-förvaltning e-delegationen och jag så många kompetenta medarbetare som trivs och är<br />
bättre och effektivare service för medborgarna. På<br />
hoppas att samarbetet i e-delegationen kan leda till engagerade Mats Persson på jobbet är en förutsättning för att vi<br />
<strong>Jordbruksverket</strong>s är nya en webbplats av myndigheter har vi skapat som den utsetts<br />
Mats ska fortsätta Persson vara en framåt, trovärdig och profes-<br />
bättre och effektivare service för medborgarna. På<br />
Generaldirektör<br />
nya e-tjänsten att ingå i Mina den nya Sidor, e-delegationen, där lantbrukare som bland ska<br />
<strong>Jordbruksverket</strong>s stärka nya webbplats har vi skapat den Generaldirektör<br />
sionell myndighet som stärker den gröna sektorn.<br />
annat kan e-förvaltningen följa ärenden, i offentlig göra ansökningar sektor. Det och är positivt<br />
e-tjänsten Mina Sidor, där lantbrukare bland<br />
lämna<br />
uppgifter. att vi myndigheter gemensamt tar ansvar för<br />
nya<br />
annat utvecklingen kan följa av ärenden, e-tjänster göra och ansökningar e-förvaltning och och lämna<br />
hoppas uppgifter. att samarbetet i e-delegationen kan leda till<br />
jag<br />
bättre och effektivare service för medborgarna. På Mats Persson<br />
<strong>Jordbruksverket</strong>s nya webbplats har vi skapat den Generaldirektör<br />
nya e-tjänsten Mina Sidor, där lantbrukare bland<br />
annat kan följa ärenden, göra ansökningar och lämna<br />
uppgifter.<br />
2<br />
6<br />
2
<strong>Jordbruksverket</strong>s<br />
verksamhet
JORDBRUKSVERKETS<br />
JORDBRUKSVERKETS<br />
VERKSAMHET<br />
VERKSAMHET<br />
<strong>Jordbruksverket</strong>s verksamhet<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> arbetar aktivt för en konkurenskraftig<br />
och miljö- och djurskyddsanpassad<br />
livsmedelsproduktion till nytta för konsumenterna<br />
med utgångspunkt från regeringens vision<br />
Bruka utan att förbruka.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> är förvaltningsmyndighet inom<br />
jordbrukets område och ska medverka till att uppnå<br />
en från samhällsekonomisk synpunkt mer effektiv<br />
och miljöanpassad jordbrukspolitik inom Europeiska<br />
unionen.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> har det övergripande ansvaret för<br />
genomförandet av landsbygdspolitiken och har ett<br />
särskilt sektorsansvar för miljömålsarbetet. Myndigheten<br />
ansvarar för samordning, uppföljning och<br />
rapportering av miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap<br />
samt medverkar i genomförandet av politiken<br />
för regional tillväxt.<br />
Myndigheten ska vidta åtgärder i syfte att säkerställa<br />
ett gott djurhälsotillstånd hos husdjuren samt förebygga<br />
spridning och bekämpa smittsamma djursjukdomar<br />
och allvarliga växtskadegörare.<br />
Myndigheten ska verka för att stärka djurskyddet<br />
och att i internationella sammanhang agera för förbättringar<br />
av djurskyddet. I vårt uppdrag som central<br />
myndighet ingår att samordna och vägleda ansvariga<br />
myndigheter i deras djurskyddsarbete.<br />
Landets distriktsveterinärer hör till <strong>Jordbruksverket</strong>.<br />
Administrationen av EU:s jordbrukspolitik är en av<br />
huvuduppgifterna. Verket ska svara för utbetalningar<br />
av EU-stöd och arbeta för förenklingar av EU:s<br />
regleringar inom den gemensamma jordbrukspolitiken.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong>s verksamhet regleras av myndighetens<br />
instruktion och regleringsbrev.<br />
Vision, strategi och värdeord<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> stärker den gröna sektorn.<br />
Visionen är en vägledande, styrande och utmanande<br />
bild av hur <strong>Jordbruksverket</strong> ska se ut och fungera i<br />
framtiden. Den är ett uttryck för ambitionen att verket<br />
ska arbeta för en positiv och sund utveckling av<br />
sektorn. Visionen gäller utvecklingen av produktionen<br />
av livsmedel och av energiråvaror, god djurhållning<br />
samt utvecklingen på landsbygden. I detta<br />
ligger att stimulera en omställning mot ökad konkurrenskraft<br />
som även tillgodoser konsumenternas<br />
krav på säkerhet i livsmedelskedjan samt en god<br />
miljö och en god hälsa. Ett integrerat arbetssätt ger<br />
bättre beslutsunderlag och helhetsperspektiv. Hållbar<br />
utveckling och förenkling är ledstjärnor. Den<br />
tidigare visionen Professionell och kundvänlig<br />
myndighet ska leva kvar.<br />
För att nå visionen och uppdraget prioriterades för<br />
<strong>2009</strong><br />
- ökade satsningar på analyser och uppföljningar<br />
- det viktiga arbetet med smittskydd, krisberedskap,<br />
landsbygdsutveckling och klimat<br />
- arbetet kring Sveriges ordförandeskap inom EU<br />
hösten <strong>2009</strong><br />
- konkurrensneutralitet och kostnadseffektivitet<br />
som ledstjärnor för uppdragsverksamheten hos<br />
distriktsveterinärerna, utsädeskontrollen och<br />
vattenhushållningen<br />
- fortsatt effektivisering och förenkling av verkets<br />
administration i takt med att ny teknik och<br />
nya metoder introduceras.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong>s tre värdeord: framåt – trovärdiga<br />
– professionella ska tydliggöra vilka vi är, vad vi<br />
står för och hur vi agerar.<br />
Disposition m.m. av årsredovisningen<br />
<strong>Årsredovisning</strong>en inleds med med ekonomisk översikt.<br />
Resultatredovisningen disponeras sedan med<br />
utgångspunkt från inriktningsmålen enligt regeringens<br />
vision Bruka utan att förbruka och inleds med<br />
ett sammanfattande kapitel som översiktligt redovisar<br />
de insatser verket gjort för att uppnå de inriktningsmål<br />
som satts upp under visionen. De tre följande<br />
kapitlen behandlar respektive inriktningsmål<br />
enligt följande.<br />
Konkurrenskraft: Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt<br />
näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet<br />
och mångfald.<br />
Miljö och landsbygd: De gröna näringarna är miljöoch<br />
resurseffektiva och har en nyckelroll i Sveriges<br />
energiproduktion.<br />
Djur: De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande<br />
och hög etik.<br />
Resultatredovisningen avslutas med kapitlet Övrig<br />
rapportering som bl.a. behandlar samhällets krisberedskap<br />
och verkets egen kompetensförsörjning.<br />
83
JORDBRUKSVERKETS VERKSAMHET<br />
Därefter sker den finansiella redovisningen. I<br />
bilagor redovisas bl.a. verkets organisation.<br />
I avsnitten för respektive verksamhet redovisas<br />
måluppfyllelsen (verksamhetens resultat och effekter<br />
i förhållande till fastställda mål). För varje mål<br />
görs en resultatbedömning – en redovisning av<br />
måluppfyllelsegrad. Denna mäts eller beskrivs på<br />
olika sätt beroende på målet. I början av varje måluppfyllelse<br />
redovisas de indikatorer som måluppfyllelse<br />
är grundad på.<br />
Enligt SCB kan ett NKI-värde (nöjd Kund Indexvärde)<br />
som överstiger 60 bedömas som ”bra”. När<br />
värdet ligger mellan 40 och 60 bedöms det som<br />
”godkänt” och under 40 blir det ”underkänt”. Denna<br />
tregradiga bedömningsskala har <strong>Jordbruksverket</strong><br />
modifierat till en fyrgradig bedömningsskala för<br />
måluppfyllelse.<br />
- Fullt uppfyllt (4) = Målet är uppfyllt till minst<br />
95 %.<br />
- I huvudsak uppfyllt (3) = Målet är uppfyllt till<br />
minst 65 och högst 95 %.<br />
- Delvis uppfyllt (2) = Målet är uppfyllt till minst<br />
30 och högst 65 %.<br />
- Ej uppfyllt (1) = Målet är uppfyllt till mindre<br />
än 30 %.<br />
Måluppfyllelsegraden inom området Djur bygger på<br />
subjektiv bedömning utifrån kvantitativa data. Inom<br />
områdena Konkurrenskraft samt Miljö och landsbygd<br />
bygger måluppfyllelsegraden i huvudsak på<br />
kvantitativa data.<br />
9<br />
4
ekonomisk<br />
översikt
EKONOMISK EKONOMISK ÖVERSIKT ÖVERSIKT<br />
Ekonomisk översikt<br />
Total omsättning<br />
Den totala omsättningen, dvs. verksamhetens<br />
kostnader och lämnade bidrag (inkl. finansiella<br />
kostnader), uppgår <strong>2009</strong> till 13 734 mnkr att<br />
jämföras mot 13 724 mnkr 2008 och 13 672<br />
mnkr 2007.<br />
Den totala omsättningen har det senaste året<br />
ökat med ca 10 mnkr. Av <strong>Jordbruksverket</strong>s totala<br />
omsättning har EU finansierat knappt 70 %<br />
årligen de senaste åren dock något lägre 2008<br />
och <strong>2009</strong> på grund av kostnader i de pågående<br />
nationella projekten för upprättande av blockdatabasen<br />
jämte bekämpningen av blåtunga. Res-<br />
terande kostnader finansieras med nationella<br />
medel och uppburna avgifter inom framförallt<br />
det veterinära området.<br />
Verksamhetens kostnader (exkl. lämnade bidrag<br />
och tillhörande kostnader) har under det senaste<br />
året ökat med ca 95 mnkr från 1 353 mnkr till<br />
1 448 mnkr. Ökningen beror främst på ökade<br />
kostnader för Distriktsveterinärorganisationen,<br />
blockinventeringsprojektet samt för arbetet med<br />
vaccinering mot blåtunga. Den största kostnadsökningen<br />
står dock blockinventeringen för.<br />
Verksamhetens kostnader<br />
Tabell 1 Totala verksamhetskostnader 1 2007 2 2008 2,3 <strong>2009</strong> 2<br />
tkr % tkr % tkr %<br />
Konkurrenskraft 264 000 23 303 192 22 346 238 24<br />
Gårdsstöd, djurbidrag och marknadsregleringar 172 050 - 214 978 - 258 040<br />
Växters sundhet och kvalitet 58 471 - 57 713 - 57 414 -<br />
Jordbruks- och livsmedelsstatistik 33 479 - 30 501 - 30 784<br />
Miljö och landsbygd 161 581 14 248 153 18 281 309 19<br />
Miljö och landsbygd 161 581 - 248 153 - 281 309 -<br />
Djur 697 595 62 792 705 59 807 850 56<br />
Djurhälsa och smittbekämpning 205 106 - 270 566 - 259 067 -<br />
Djurskydd 38 533 - 50 910 - 47 380 -<br />
Rikstäckande djurhälsovård 453 956 - 471 229 - 501 403 -<br />
Övrig rapportering 9 294 1 8 813 1 12 160 1<br />
Totalt 1 132 472 100 1 352 863 100 1 447 558 100<br />
1 Kostnaderna har fördelats med hjälp av bokföringens verksamhets- respektive finansieringskonton. Fördelade lönekostnader baseras<br />
på individuell tidredovisning. Kostnaderna för gemensamma stödfunktioner har fördelats med antal årsarbetskrafter som<br />
bas.<br />
2 Kostnader för interna uppdrag har eliminerats för verksamhetsgrenen Rikstäckande djurhälsovård vilka uppgår till ca 18,4 mnkr<br />
<strong>2009</strong>, ca 18,3 mnkr 2008 och ca 4,6 mnkr 2007.<br />
3 Kostnaderna för 2008 har räknats om innebärande att blockinventeringskostnader 2008 har fördelats mellan Konkurrenskraft och<br />
Miljö och Landsbygd för att få bättre jämförbarhet mellan åren.<br />
Källa: Ekonomisystemet Agresso<br />
5<br />
12
EKONOMISK<br />
EKONOMISK ÖVERSIKT<br />
ÖVERSIKT<br />
Områdena Konkurrenskraft samt Miljö och landsbygd<br />
har ökat vilket beror framförallt på blockinventeringsprojektet.<br />
Av blockinventeringsprojektets<br />
kostnader har 60 % redovisats på området Konkurrenskraft<br />
och resterande på Miljö och landsbygd.<br />
Djur är det största området med 56 % av de totala<br />
verksamhetskostnaderna.<br />
Det totala antalet årsarbetskrafter inom områdena<br />
Konkurrenskraft och Miljö och landsbygd har ökat.<br />
Detta beror framförallt på blockinventeringsprojektet.<br />
Antalet årsarbetskrafter inom områdena Djur<br />
och Övrig rapportering har minskat något. Övrig<br />
rapportering avser verksamheten Samhällets krisberedskap.<br />
Antal årsarbetskrafter<br />
Tabell 2<br />
Antal årsarbetskrafter (åak)<br />
2007 2008 1 <strong>2009</strong><br />
åak % åak % åak %<br />
Konkurrenskraft 218,0 21 222,0 20 240,2 21<br />
Gårdsstöd, djurbidrag och marknadsregleringar 110,6 - 127,5 - 140,9<br />
Växters sundhet och kvalitet 95,0 - 81,8 - 87,1 -<br />
Jordbruks- och livsmedelsstatistik 12,4 - 12,7 - 12,2<br />
Miljö och landsbygd 221,0 22 217,1 19 224,1 20<br />
Landbygdens utveckling och miljö 221,0 - 217,1 - 224,1 -<br />
Djur 580,0 56 664,9 60 657,9 58<br />
Djurhälsa och smittbekämpning 148,0 - 180,7 - 170,7 -<br />
Djurskydd 24,7 - 44,9 - 41,6 -<br />
Rikstäckande djurhälsovård 407,3 - 439,3 - 445,6 -<br />
Övrig rapportering 9,8 1 9,9 1 9,1 1<br />
Totalt 1 028,8 100 1 113,9 100 1 131,3 100<br />
1 Årsarbetskrafter för 2008 har räknats om innebärande att årsarbetskrafter avseende blockinventering 2008 har fördelats mellan konkurrenskraft<br />
och Miljö och landsbygd för att få bättre jämförbarhet mellan åren.<br />
Källa: Ekonomisystemet Agresso<br />
13<br />
6
EKONOMISK ÖVERSIKT<br />
Intäkter av avgifter och andra intäkter än anslag<br />
Tabell 3 Intäkter av avgifter och andra intäkter än anslag<br />
2007 2008 1 <strong>2009</strong><br />
tkr % tkr % tkr %<br />
Konkurrenskraft 49 314 10 64 230 13 56 453 11<br />
Gårdsstöd, djurbidrag och marknadsregleringar 6 735 - 18 542 - 7 617<br />
Växters sundhet och kvalitet 42 502 - 45 688 - 48 836 -<br />
Jordbruks- och livsmedelsstatistik 77 - - - - -<br />
Miljö och landsbygd 16 879 4 12 930 3 20 625 4<br />
Miljö och landsbygd 16 879 - 12 930 - 20 625<br />
Djur 419 526 85 418 173 83 430 491 84<br />
Djurhälsa och smittbekämpning 60 156 - 14 225 - 20 816<br />
Djurskydd 11 484 - 18 741 - 20 111 -<br />
Rikstäckande djurhälsovård 347 885 - 385 207 - 389 564 -<br />
Övrig rapportering 6 757 1 5 822 1 3 436 1<br />
Totalt 492 476 100 501 155 100 511 005 100<br />
1 Intäkterna är avgifter enligt 4 § avgiftsförordningen, avgiftsbelagd verksamhet, övriga intäkter, intäkter av bidrag samt finansiella intäkter, se kapitel<br />
Notförteckning, not 1 och 2.<br />
Källa: Ekonomisystemet Agresso<br />
<strong>Jordbruksverket</strong>s intäkter har totalt sett ökat med<br />
knappt 10 mnkr jämfört med 2008. Intäktsminskningen<br />
inom Konkurrenskraft beror på ovanligt<br />
höga intäkter avseende projekt föregående år. Intäktsökningen<br />
inom Djur beror dels på viss ökning<br />
inom Distriktsveterinärerna och dels på intäkter avseende<br />
blåtungevaccin om knappt 5 mnkr.<br />
Av utbetalade bidrag under året har EU finansierat<br />
ca 76 % motsvarande drygt 9 300 mnkr. Antalet utbetalningar<br />
minskade till drygt 376 000 stycken<br />
jämfört med 490 000 stycken 2008.<br />
Avgiftsbelagd verksamhet<br />
Särredovisningen av avgiftsbelagd verksamhet för<br />
2008 och <strong>2009</strong> görs i not 27 och 29 i den finansiella<br />
redovisningen. Motsvarande uppgifter för 2007 redovisas<br />
i årsredovisningen för 2008, not 30 och 32.<br />
Lämnade bidrag<br />
De utbetalade bidragen var 12 294 mnkr för <strong>2009</strong><br />
jämfört med 12 509 mnkr för 2008. Nettominskningen<br />
under året beror huvudsakligen på att färre<br />
utbetalningar av miljöersättningar utfördes innan<br />
årsskiftet. Förseningarna av utbetalningarna berodde<br />
i stor del på <strong>Jordbruksverket</strong>s och länsstyrelsernas<br />
merarbete på grund av blockinventeringsprojektet.<br />
14<br />
7
EKONOMISK ÖVERSIKT<br />
Bidragsutbetalningar<br />
Bruttoutbetalningar 1 för respektive bidrag oavsett stödår.<br />
Tabell 4<br />
Bidrag i miljoner kronor<br />
Djurbidrag<br />
Nationellt<br />
stöd mjölk<br />
Norrland<br />
Gårdsstödet<br />
Miljöersättningar<br />
Kompensationsbidrag<br />
Marknadsstöd<br />
2<br />
Övriga<br />
bidrag 3<br />
Totalt<br />
Totalt utbetalat belopp, mnkr<br />
<strong>2009</strong> 6 394 1 893 348 653 234 338 2 434 12 294<br />
2008 6 408 2 335 356 684 235 269 2 222 12 509<br />
2007 6 102 2 100 302 680 258 337 2 531 12 310 4<br />
- därav EU-finansierat, %<br />
<strong>2009</strong> 100 46 100 47 - 100 ca 44 ca 76<br />
2008 100 46 100 47 - 100 ca 37 ca 74<br />
2007 100 46 100 47 - 100 ca 56 ca 77<br />
Antal utbetalningar, st 5<br />
<strong>2009</strong> 73 887 139 913 22 905 27 602 12 078 2 784 97 223 376 392<br />
2008 82 491 211 702 29 521 39 379 14 409 2 830 110 259 490 591<br />
2007 85 264 205 362 24 726 39 452 16 024 3 319 107 914 482 061<br />
1 Utbetalningar 2007 omfattar även beslut om utbetalningar av stöd som gjorts under året men där utbetalningsdagen ligger efter årsskiftet. I utbetalade<br />
belopp för direktstöden (gårdsstöd, djurbidrag m.fl.) har avdrag gjorts för släpande sanktioner och tvärvillkorsavdrag.<br />
2 I posten ingår exportbidrag och interventionsstöd.<br />
3 I posten ”Övriga stöd” ingår utbetalningar av företagsstöd, projektstöd, pristillägg ren, energigrödor, potatisstärkelse, kompletterande stödbelopp<br />
(återbetalning för det av gårdsstödet), nationellt kuvert och proteingrödor m.m. Dessutom ingår ersättning till länsstyrelserna m.fl. för deras medverkan<br />
inom landsbygdsprogrammet, Leaderprojekt, bidrag till organisationer för deras medverkan i olika program inom djurområdet, omstruktureringsstöd<br />
för socker, för 2007 ingår ersättningar till myndigheter och kommuner för kostnader som stormen Gudrun orsakat. I posten för 2007<br />
ingår även ersättningar om knappt 82 mmkr som betalats under perioden 2003 till 2007 med anledning av salmonellautbrottet i Norrköping 2003.<br />
4 Under <strong>2009</strong> har därutöver drygt 13 250 inbetalningar om 55 mnkr gjorts, varav 27 mnkr avser tidigare utbetalade miljöersättningar. Utöver detta<br />
avser inbetalningarna i huvudsak gårdsstöd och projektstöd inom landsbygdsprogrammet.<br />
5 I antal utbetalningar ingår även så kallade kvittningar dvs. att del av eller hela beloppet har utbetalats till annan än stödmottagare. Under <strong>2009</strong> var<br />
det knappt 25 000 st. Motsvarande för 2008 och 2007 var ca 27 000 respektive 26 000 kvittningar.<br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong> BETAL och ekonomisystemet Agresso<br />
15<br />
8
EKONOMISK ÖVERSIKT<br />
Redovisning av utförda prestationer<br />
Tabell 5<br />
Konkurrenskraft Miljö och landsbygd Djur<br />
2007 2008 <strong>2009</strong> 2007 2008 <strong>2009</strong> 2007 2008 <strong>2009</strong><br />
Analys och utredning<br />
- Antal rapporter och<br />
yttranden till regeringen<br />
650 634 530 68 79 54 165 176 225<br />
Information<br />
- Kommitté- och<br />
rådsmöten inom EU,<br />
samt internationella<br />
möten i övrigt 2 303 238 239 50 41 41 152 162 213<br />
Ärendehantering<br />
Ut- och inbetalningar:<br />
- Utbetalda stöd,<br />
mnkr<br />
8 295<br />
- Antal utbetalda<br />
jordbrukarstöd 3 206 477<br />
- Antal inbetalda<br />
jordbrukarstöd 4 2 917<br />
- Antal utbetalda<br />
övriga stöd 5<br />
3 476<br />
Behandlingar:<br />
- Antal behandlingar<br />
utförda av distriktsveterinär<br />
-<br />
Övriga ärenden:<br />
- Antal handlagda<br />
ansökningar gällande<br />
in- och utförsel<br />
av djur<br />
-<br />
- Antal händelser i<br />
CDB, djurmärkesbeställningar<br />
och<br />
exportpass<br />
-<br />
- Övriga ärenden 6 6 589<br />
7 826<br />
210 907<br />
3 234<br />
2 907<br />
-<br />
-<br />
-<br />
5 716<br />
7 976<br />
188 140<br />
2 238<br />
2 905<br />
-<br />
-<br />
-<br />
1 882<br />
3 773<br />
262 866<br />
12 743<br />
1 439<br />
-<br />
-<br />
-<br />
1 503<br />
4 457<br />
269 211<br />
12 190<br />
1 624<br />
-<br />
-<br />
-<br />
1 672<br />
4 125<br />
183 561<br />
11 012<br />
1 424<br />
-<br />
-<br />
-<br />
477<br />
221<br />
193<br />
15<br />
151<br />
468 078<br />
4 789<br />
2 228 376<br />
4 736<br />
164<br />
256<br />
14<br />
126<br />
478 250<br />
2 737<br />
2 259 615<br />
6 084<br />
193<br />
188<br />
15<br />
174<br />
459 208<br />
2 733<br />
2 292 943<br />
5 275<br />
Kontroll/Tillsyn<br />
- Antal kontroller<br />
och provtagningar<br />
avseende frihet från<br />
växtskadegörare 7<br />
19 116<br />
- Övrigt 8 623<br />
21 489<br />
364<br />
22 492<br />
n.a<br />
-<br />
126<br />
-<br />
275<br />
-<br />
217<br />
-<br />
329<br />
-<br />
475<br />
-<br />
637<br />
1 Antal slutförda ärenden som avser uppdrag enligt regleringsbrevet och uppdrag enligt särskilt regeringsbeslut. Hit räknas även yttranden inför<br />
och rapporter från möten inom EU och andra internationella organisationer.<br />
2 Antal externa internationella möten för <strong>Jordbruksverket</strong>.<br />
3 Antal utbetalningar till jordbruksföretag. Antalet jordbruksföretag som har fått något stöd utbetalat/beslut om utbetalning under <strong>2009</strong> uppgår till 84<br />
658 st. Motsvarande siffra 2008 uppgick till 87 851 st och för 2007 till 88 669 st.<br />
4 Huvuddelen av inbetalningarna inom Miljö och landsbygd gäller beslut och återkrav för miljöstöd/miljöersättningar och inom Konkurrenskraft avser<br />
flertalet inbetalningar gårdsstödet.<br />
5 Antal utbetalningar till andra än jordbruksföretag.<br />
16<br />
9
EKONOMISK<br />
EKONOMISK<br />
ÖVERSIKT<br />
ÖVERSIKT<br />
6 Konkurrenskraft: Antal utförda export- och importlicenser samt antal utfärdade hanteringstillstånd för PET. Miljö och landsbygd: Antal slutförda<br />
överklagningar för miljöersättningar, kompensationsbidrag och företagsstöd, stoppbeslut för miljöersättningar. Djur: Antal handlagda ärenden<br />
avseende allmänna veterinärfrågor, nationellt smittskydd, CITES, läkemedel, djurskydd, husdjursärenden, foder, animaliska biprodukter<br />
och övrigt.<br />
7 Fr.o.m. 2007 redovisas inte kvalitetskontroll av färska frukter och grönsaker eller provtagning för analys av pesticidrester åt Livsmedelsverket<br />
inom det fytosanitära området.<br />
8 Konkurrenskraft: Antal kontroller inkl efterkontroller av mjölkkvoter, intervention, marknadsstöd och industristöd. Miljö och landsbygd: Antal<br />
kontroller/tillsynsbesök avseende förädlingsstöd, startstöd, investeringsstöd, projektstöd och Leader. Djur: Antal kontroller och tillsynen av:<br />
avelsorganisationer, seminverksamheter, märkning av ägg samt anläggningar för animaliska biprodukter. Antal kontroller utförda på foderområdet.<br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong><br />
17<br />
10
uka utan förbruka
BRUKA BRUKA UTAN UTAN ATT FÖRBRUKA FÖRBRUKA<br />
Bruka utan att förbruka<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> ska<br />
- i återrapporteringen redogöra för hur myndighetens verksamhet har bidragit till att uppfylla<br />
regeringens vision Bruka utan att förbruka med tillhörande inriktningsmål<br />
- redovisa indikatorer som beskriver utvecklingen inom sektorn och göra en bedömning av hur<br />
resultaten och effekterna förhåller sig till målen i regeringens vision.<br />
Hur <strong>Jordbruksverket</strong>s verksamhet påverkar visionen<br />
Den övergripande visionen är att skapa förutsättningar<br />
att Bruka utan att förbruka. Tre inriktningsmål<br />
har lagts fast:<br />
- Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv<br />
i hela landet som präglas av öppenhet och<br />
mångfald.<br />
- De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva<br />
och har en nyckelroll i Sveriges energiproduktion.<br />
- De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande<br />
och hög etik.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> redovisar i detta avsnitt översiktligt<br />
de insatser verket gjort för att uppnå dessa mål samt<br />
redovisar också utvecklingen på de områden där<br />
verket har ett ansvar. Indikatorerna redovisas mer<br />
ingående längre fram i resultatredovisningen.<br />
I tabellen nedan redovisas hur de olika inriktningsmålen<br />
relaterar till <strong>Jordbruksverket</strong>s olika verksamheter<br />
och som i resultatredovisningen delas in i tre<br />
kapitel. Dispositionen för den löpande redovisningen<br />
har gjorts så att respektive verksamheter hålls<br />
ihop ämnesmässigt. Samtidigt är det uppenbart att<br />
de olika verksamheterna inte kan föras bara till ett<br />
av de tre inriktningsmålen. Detta framgår i figuren<br />
på så sätt att rutor med mörk färg visar det mål som<br />
en verksamhet har starkast påverkan på. Den något<br />
ljusare färgen visar en inte så stark påverkan, medan<br />
den ljusaste färgen visar svag eller ingen påverkan.<br />
Den slutsats som kan dras är alltså att de verksamheter<br />
som <strong>Jordbruksverket</strong> har ansvar för inte<br />
bara påverkar ett av inriktningsmålen, utan har en<br />
betydligt bredare påverkan. Detta innebär i sin tur<br />
att de bedömningar som verket har att göra måste ta<br />
hänsyn till ett brett spektrum av aspekter.<br />
Figur 1<br />
Inriktningsmålen för regeringens vision Bruka utan att förbruka och hur de relaterar till<br />
<strong>Jordbruksverket</strong>s olika verksamheter<br />
Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt<br />
näringsliv…<br />
De gröna näringarna<br />
är miljö- och resurseffektiva…<br />
De gröna näringarna<br />
utmärks av omtanke…<br />
Stöd inom pelare 1 (direktstöd)<br />
Kapitlet Konkurrenskraft<br />
Växters sundhet och kvalitet<br />
Kapitlet Konkurrenskraft<br />
Utvecklingen av miljön<br />
Kapitlet Miljö och landsbygd<br />
Landsbygdsutveckling<br />
Kapitlet Miljö och landsbygd<br />
Stöd inom pelare 2 (miljöoch<br />
regionalstöd) Kapitlet<br />
Miljö och landsbygd<br />
Djurhälsa, djur- och smittskydd<br />
samt distriktsveterinärerna<br />
Kapitlet Djur<br />
20 11
BRUKA BRUKA UTAN UTAN ATT FÖRBRUKA FÖRBRUKA<br />
<strong>Jordbruksverket</strong>s totala verksamhetskostnader om<br />
1 448 mnkr för <strong>2009</strong> har fördelats med 346 mnkr<br />
(24 %) för de verksamheter som redovisas under kapitlet<br />
Konkurrenskraft, 281 mnkr (19 %) för de verksamheter<br />
som redovisas under kapitlet Miljö och<br />
landsbygd samt 808 mnkr (56 %) för de verksamheter<br />
som redovisas under kapitlet Djur. 12 mnkr (1 %)<br />
har använts för andra verksamheter.<br />
Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt<br />
näringsliv i hela landet som präglas<br />
av öppenhet och mångfald<br />
Enklare regler och bättre service<br />
När verket deltar i utredningsarbete, svarar på remisser,<br />
deltar i förvaltningskommittéer, eller liknande<br />
ges förenklingsperspektivet stor tyngd. <strong>Jordbruksverket</strong>s<br />
förenklingsarbete sker inom områdena djurverksamhet,<br />
jordbrukarstöd, kontroll och tillsyn, miljöersättningar<br />
och landsbygdsutveckling, marknadsfrågor<br />
samt kundservice. En handlingsplan ligger till grund<br />
för genomförandet av åtgärderna. Planen följs upp<br />
och uppdateras löpande.<br />
Sedan mätningarna gjordes första gången 2006 har de<br />
administrativa kostnaderna för företagen som är att<br />
hänföra till <strong>Jordbruksverket</strong>s ansvarsområde t.o.m.<br />
2008 minskat med drygt 25 miljoner kronor netto,<br />
vilket motsvarar en procentuell minskning på 7,1 %.<br />
Viktiga områden som bidrar till den administrativa<br />
bördan inom verkets område är märkning, identifiering<br />
och registrering av djur samt ansökan om direktstöd<br />
och landsbygdsstöd.<br />
Bland de åtgärder som <strong>Jordbruksverket</strong> genomfört<br />
kan nämnas elektronisk stalljournal för nötkreatur.<br />
Flera förenklingar har också skett bl.a. inom stödområdet,<br />
t.ex. när det gäller informationsmaterial, minskade<br />
informationskrav vid ansökan och förbättrade e-<br />
tjänster. Verket har också beslutat om ett s.k. serviceåtagande<br />
som bl.a. visar vilka servicekrav kunder<br />
som vänder sig till <strong>Jordbruksverket</strong> kan förvänta sig.<br />
Fler jobb och högre tillväxt på landsbygden<br />
Sysselsättning<br />
Antalet sysselsatta i jordbruket uppgick år 2007 till<br />
178 000 personer, en ökning med knappt 4 000 personer<br />
eller ca 2 % sedan 2005 då undersökningen senast<br />
genomfördes. Antalet kvinnor sysselsatta i jordbruket<br />
ökade med ca 9 000 personer eller 15 %, medan<br />
de sysselsatta männen minskade med drygt 5 000<br />
personer eller ca 4,8 %. Kvinnorna utgör 39 % av antalet<br />
sysselsatta i jordbruket.<br />
Antalet årsverken inom jordbruket minskade med ca<br />
9 % från år 2005 till år 2007. Med ett årsverke avses<br />
en årlig arbetstid på minst 1 800 timmar. Ökningen<br />
av antalet sysselsatta motsvaras alltså inte av en ökning<br />
av antalet årsverken inom jordbruket år 2007.<br />
Antalet kvinnor som var sysselsatta i jordbruket uppgick<br />
år 2007 till mer än en tredjedel av det totala antalet<br />
sysselsatta. Kvinnornas andel av antalet årsverken<br />
utgjorde dock ca 27 %, alltså bara något mer än<br />
en fjärdedel av det totala antalet årsverken. De inom<br />
jordbruket sysselsatta kvinnorna arbetar alltså i genomsnitt<br />
färre timmar i jordbruket än männen.<br />
Produktionsvärde m.m.<br />
Jordbrukssektorns totala produktionsvärde har de senaste<br />
åren uppgått till knappt 50 miljarder kr mätt i<br />
löpande priser. Värdet, mätt i fasta priser, av vegetabilieproduktionen<br />
har varit nästan oförändrat under<br />
den senaste tioårsperioden, medan animalieproduktionen<br />
visat någon tillbakagång. Produktionen av<br />
jordbrukstjänster, t.ex. maskinstationstjänster, och<br />
andra aktiviteter än jordbruk har däremot mer än fördubblats,<br />
mätt i fasta priser, och motsvarade <strong>2009</strong><br />
drygt 10 % av det totala produktionsvärdet. Samtidigt<br />
som produktionsvärdet i stort varit oförändrat har<br />
kostnaderna, mätt i fasta priser ökat något. Detta har<br />
medfört att såväl förädlingsvärde som företagsinkomst<br />
successivt har fallit.<br />
Utbetalningarna av olika slag av stöd och ersättningar<br />
inom ramen för gårdsstödssystemet och landsbygdsprogrammet<br />
uppgick för <strong>2009</strong> till drygt 9,5 miljarder<br />
kr. Mätt i förhållande till det totala produktionsvärdet<br />
exklusive stöd blir andelen stöd och ersättningar ungefär<br />
20 % eller knappt 2/3-delar av faktorinkomsten.<br />
Faktorinkomsten ska användas för att finansiera kapitalförslitning,<br />
betala räntor och arrenden samt löner<br />
till anställda och brukarens egen inkomst.<br />
Produktionsutvecklingen<br />
Spannmålsodlingen minskade under <strong>2009</strong> med 4 %.<br />
Skörden av spannmål blev ändå ungefär lika stor som<br />
året innan, 5,2 miljoner ton, beroende på ökad odling<br />
av höstsådda grödor som har högre hektarskörd. Odlingen<br />
av oljeväxter ökade med 10 tusen hektar till<br />
100 tusen hektar. Vallodlingen fortsatte att öka, under<br />
året blev ökningen ca 4 tusen hektar.<br />
Produktionen av mjölk var inledningsvis under året<br />
något högre än året innan. Under sommaren vände<br />
dock utvecklingen och totalt för året redovisas någon<br />
minskning. Produktionen av nötkött har däremot ökat<br />
med ca 10 % under året. Ökningen beror på ökad<br />
slakt av kor och kvigor. Slakten av griskött har minskat<br />
något under året.<br />
21<br />
12
BRUKA BRUKA UTAN UTAN ATT FÖRBRUKA FÖRBRUKA<br />
Prisutvecklingen<br />
Sedan år 2000 har priserna på jordbrukets produktionsmedel<br />
stigit med drygt 35 %. Under <strong>2009</strong> har<br />
dock priserna fallit med preliminärt 7 %. Priserna till<br />
jordbrukarna uppvisar större kortsiktiga svängningar<br />
än priserna på insatsvaror. Sedan år 2000 har priserna<br />
stigit med knappt 15 % jämfört med insatsvarorna<br />
som stigit med drygt 35 %. Vegetabiliepriserna steg<br />
starkt mellan 2006 och 2008 men har därefter fallit<br />
tillbaka kraftigt. För animalierna har prissvängningarna<br />
inte varit fullt så kraftiga. Uppgången under<br />
2007 berodde i första hand på mjölkprishöjningar<br />
som sedan togs tillbaka i slutet av 2008.<br />
Markpriserna har ökat markant sedan EU-inträdet.<br />
Mellan 2000 och 2008 steg priserna med i genomsnitt<br />
175 %.<br />
En indikator på utvecklingen av konkurrenskraften<br />
för jordbruket i Sverige jämfört med omvärlden är<br />
genom att jämföra prisutvecklingen för insatsvaror<br />
och producerade produkter med motsvarande jämförelse<br />
för konkurrentländerna. Denna jämförelse brukar<br />
benämnas bytesförhållandet och visar ett successivt<br />
vidgat gap mellan insatsvarupriserna och producentpriserna.<br />
Rensat för inflationen har producentpriserna fallit sett<br />
som genomsnitt för alla EU-länderna sedan år 2000.<br />
Bilden för Sverige överensstämmer väl med bilden<br />
för EU-länderna. Vad sedan gäller utvecklingen av<br />
priserna för olika produktionsmedel har dessa realt<br />
sett ökat i Sverige med 26 % sedan år 2000, jämfört<br />
med 15 % för EU. Sett som genomsnitt för hela perioden<br />
2000-2008 har det svenska jordbruket tappat ca<br />
1,5 procentenheter per år jämfört med EUgenomsnittet<br />
genom en oförmånligare prisutveckling.<br />
Strukturomvandlingen<br />
Strukturomvandlingen, mätt som antalet företag inom<br />
en viss produktionsgren, kan ses som ett sätt att möta<br />
konkurrensen från andra länder, samtidigt som strukturomvandlingen<br />
kan bidra till koncentration av produktionen.<br />
T.ex. har antalet företag med mjölkkor<br />
minskat med i genomsnitt 8 % per år under det senaste<br />
decenniet och nästan lika snabbt under decenniet<br />
dessförinnan. Antalet företag med slaktsvin eller med<br />
smågrisar har minskat ytterligare något snabbare, ca<br />
10 % per år. Utvecklingen i Sverige kan jämföras<br />
med t.ex. Danmark. Antalet företag med mjölkkor<br />
har där minskat med ytterligare ca 1 procentenhet per<br />
år, samtidigt som utvecklingen inom svinhållningen<br />
varit något långsammare i Danmark.<br />
Utrikeshandeln<br />
Exporten (inkl. utförsel till EU) från Sverige av jordbruksvaror<br />
och livsmedel (exkl. fisk) uppgår på årsbasis<br />
till knappt 35 miljarder kr. Ökningstakten mellan<br />
år 2002 och 2008 har varit 9 % per år. Exporten<br />
till tredje land utgör 39 % av den totala exporten. Importen<br />
har mellan år 2002 och 2008 ökat med 8 % per<br />
år. Importen (inkl. införsel från EU) till Sverige av<br />
jordbruksvaror och livsmedel uppgår på årsbasis till<br />
72 miljarder kr, vilket medför en negativ handelsbalans<br />
på 38 miljarder kr. Exporten som andel av importen<br />
på helår har legat stabilt kring 50 % under<br />
2000-talet.<br />
De uppgifter som hittills finns för <strong>2009</strong> visar att exporten<br />
av livsmedel minskat något under året samtidigt<br />
som importen har ökat. Uppgifter för <strong>2009</strong> är<br />
ännu mycket osäkra och kommer efter hand att revideras.<br />
Stark framtidstro på landsbygden<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> har sedan 2005 årligen låtit genomföra<br />
en enkätundersökning för att få en uppfattning<br />
om intresset för att driva jordbruk de närmaste åren. I<br />
stort är resultaten stabila mellan åren. Åren 2007 och<br />
2008 var lönsamheten inom jordbruket god jämfört<br />
med 2006 och <strong>2009</strong>. Detta tycks ha påverkat resultaten<br />
i någon utsträckning, men skillnaderna mellan<br />
åren är inte statistiskt säkerställda. I undersökningen<br />
<strong>2009</strong> uppgav t.ex. 34 % av mjölkproducenterna intresse<br />
för att utöka antalet mjölkkor de närmaste fem<br />
till tio åren, jämfört med 2007 års siffra som var<br />
47 %.<br />
En annan indikator för att mäta den ekonomiska aktiviteten<br />
inom jordbruket är utvecklingen av antalet<br />
ansökningar om moderniseringsstöd (investeringsstöd)<br />
inom jordbruket. Sådana ansökningar som avser<br />
djurproduktion har minskat med ca 20 % mellan<br />
2008 och <strong>2009</strong>. Förändringen för ansökningar som<br />
avser enbart nötkreatur är något större.<br />
Ifråga om landsbygdens utveckling mer generellt redovisas<br />
här två indikatorer, nämligen befolkningsutvecklingen<br />
och sysselsättningsutvecklingen. Tillväxttakten<br />
mellan 2000 och 2008 i folkmängden i Sveriges<br />
stadsområden är starkast (ca 7 %), nästan dubbelt<br />
så hög tillväxttakt som rikets (4,2 %). Samtidigt har<br />
folkmängdens utveckling varit negativ i de glest befolkade<br />
landsbygdsområdena (-6,4 %). I övriga<br />
landsbygdsområden har folkmängdens storlek i det<br />
närmaste varit konstant (-0,2 %). Flyttmönstren kompletterar<br />
ytterligare bilden av befolkningsutvecklingen.<br />
Stadsområdena har en stark attraktionskraft för<br />
framförallt ungdomar (17-24 år) samtidigt som<br />
landsbygdsområdena och den glest befolkade lands-<br />
22<br />
13
BRUKA<br />
BRUKA<br />
UTAN<br />
UTAN<br />
ATT<br />
FÖRBRUKA<br />
FÖRBRUKA<br />
bygden har svårt att locka till sig dessa åldersgrupper.<br />
Nettoströmmarna för personer över 35 år är små.<br />
Ett annat perspektiv som är intressant är hur arbetsmarknaden<br />
och sysselsättningen utvecklas. 2008 återfanns<br />
omkring 68 % av alla anställda (dagbefolkning)<br />
i landets stadsområden. 29 % av de anställda fanns i<br />
landsbygdsområden samtidigt som 3 % fanns i de<br />
glest befolkade landsbygdsområdena. Fördelningen<br />
är liknande den som visades för befolkningen ovan,<br />
med den skillnaden att anställda är något mer koncentrerade<br />
till stadsområdena jämfört med befolkningen.<br />
Det finns en intressant skillnad när det gäller<br />
utvecklingen mellan befolkningen och antalet anställda<br />
eftersom det i det senare fallet (antalet anställda)<br />
inte är samma negativa utveckling under 2000-<br />
talet som för befolkningen på landsbygden. Inte<br />
minst uppvisar den glesa landsbygden en förhållandevis<br />
vital utveckling när det gäller anställda jämfört<br />
med befolkningsutvecklingen.<br />
Landsbygdens värden ska tillvaratas och nyttjas<br />
Enligt en rapport som getts ut av <strong>Jordbruksverket</strong><br />
drivs en fjärdedel av alla företag i Sverige av en<br />
kvinna. Andelen är högre i stadsområdena än i landsbygdskommunerna.<br />
Bland de företag som har fått företagsstöd<br />
genom landsbygdsprogrammet är andelen<br />
kvinnor 18 %. Andelen företag med en företagsledare<br />
född utanför Europa har ökat mellan 2008 och <strong>2009</strong>.<br />
De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva<br />
och har en nyckelroll i<br />
Sveriges energiproduktion<br />
Modernt, hållbart och konkurrenskraftigt jord- och<br />
skogsbruk som exporterar sitt teknologiska<br />
kunnande<br />
Inom miljökvalitetsmålet Ingen övergödning finns<br />
delmål om utsläpp av fosfor, kväve och ammoniak.<br />
Delmålet om utsläpp av fosfor innebär att utsläppen<br />
av fosforföreningen fram till 2010 ska minska med<br />
minst 20 % i förhållande till 1995. Jordbrukets andel<br />
är inte specificerat. Den senaste beräkningen visar att<br />
läckaget från jordbruksmark har minskat med 8-9 %<br />
mellan 1995 och 2005.<br />
Delmålet om utsläpp av kväve innebär att utsläppen<br />
ska ha minskat med minst 30 % mellan 1995 och<br />
2010. I det pågående åtgärdsprogrammet för minskade<br />
växtnäringsförluster är målet att kväveutlakningen<br />
ska minska med 7 500 ton mellan 1995 och 2010. Utifrån<br />
beräkningar är det möjligt att dra slutsatsen att<br />
utlakningen under perioden har minskat mellan 5 000<br />
och 8 000 ton.<br />
Delmålet om utsläpp av ammoniak innebär att utsläppen<br />
ska ha minskat med minst 15 % mellan 1995<br />
och 2010. Beräkningar visar att utsläppen från jordbruket<br />
minskat med 22 % och att den totala minskningen<br />
är 19 %. Målet är således nått.<br />
Inom miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap<br />
finns fyra delmål. Det första delmålet innebär att<br />
samtliga ängs- och betesmarker ska bevaras och skötas<br />
så att värdena bevaras. Vidare ska arealen hävdad<br />
ängsmark och arealen hävdad betesmark av de mest<br />
hotade typerna ökas. Den generella trenden de senaste<br />
åren är negativ. Under <strong>2009</strong> har dock förändringar<br />
gjorts av ersättningsregler som träder i kraft 2010.<br />
Vilka verkningar dessa förändringar kommer att få<br />
kan dock inte avgöras nu med tillräcklig säkerhet.<br />
Det andra delmålet innebär att mängden småbiotoper<br />
ska bevaras. Målet innehåller också att en strategi<br />
skulle finnas för hur mängden småbiotoper i slättbygden<br />
ska kunna öka. En sådan strategi finns sedan<br />
2004. I fråga om utvecklingen av mängden småbiotoper<br />
är bedömningen att målet bör kunna nås om ytterligare<br />
åtgärder vidtas.<br />
Delmål tre innebär att mängden kulturbärande landskapselement<br />
ska öka med 70 % till 2010 i förhållande<br />
till 2000. Måluppfyllelsen för linjära landskapselement<br />
<strong>2009</strong> uppgick till ca 75 % och för punktformiga<br />
element till knappt 70 %.<br />
Det fjärde delmålet innebär dels att det nationella<br />
programmet för växtgenetiska resurser ska vara utbyggt,<br />
dels att det ska finnas ett tillräckligt antal individer<br />
för att långsiktigt säkerställa bevarandet av inhemska<br />
husdjursraser.<br />
Inom miljökvalitetsmålet Giftfri miljö är delmål 4<br />
relevant för jordbruket. Delmålet innebär att hälsooch<br />
miljöriskerna vid framställning och användning<br />
av kemiska ämnen ska minska fortlöpande fram till<br />
2010. Miljöriskerna har minskat 2008 jämfört med<br />
2000. Däremot har hälsoriskerna ökat något mellan<br />
dessa år. Enligt preliminära rapporter från handeln<br />
har användningen minskat under <strong>2009</strong>.<br />
Inom miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker är<br />
delmål 4 relevant för <strong>Jordbruksverket</strong>. Delmålet innebär<br />
att minst 12 tusen hektar våtmarker och småvatten<br />
ska anläggas eller återställas till 2010. Minst<br />
7 120 hektar har anlagts eller återställts sedan 2000.<br />
Ökningen under <strong>2009</strong> beräknas till 370 hektar, vilket<br />
är i samma storleksordning som under fjolåret. Det är<br />
inte troligt att målet nås.<br />
23<br />
14
BRUKA BRUKA UTAN UTAN ATT FÖRBRUKA FÖRBRUKA<br />
Ifråga om delmålet för begränsad klimatpåverkan<br />
finns inte något nedbrutet mål för jordbruket. Beräkningar<br />
visar att utsläppen från jordbruket minskade<br />
med 11 % mellan 1990 och 2008. Målet för de<br />
svenska utsläppen totalt är att genomsnittet för 2008-<br />
2012 ska vara minst 4 % lägre än under 1990.<br />
Målet för den ekologiska produktionens omfattning<br />
är att den certifierade ekologiska odlingen vid utgången<br />
av 2010 bör uppgå till minst 20 % av jordbruksmarken.<br />
Siffrorna för <strong>2009</strong> är ännu inte klara.<br />
Under 2008 nåddes 55 % av målet om 20 % ekologisk<br />
jordbruksmark. Vidare finns ett mål om att den<br />
certifierade produktionen av mjölk, ägg, nötkött,<br />
griskött och matfågel bör öka kraftigt.<br />
Näringarna är självförsörjande på energi samt råvaror<br />
från jord och skog bidrar påtagligt till förnybar<br />
energiproduktion<br />
<strong>Jordbruksverket</strong>, tillsammans med bl.a. Energimyndigheten,<br />
kommer att redovisa energiförbrukningen i<br />
bl.a. jordbruket under våren 2010. I uppdraget ingår<br />
även att diskutera möjligheterna till energibesparing.<br />
Under <strong>2009</strong> har stöd till investeringar för gårdsbaserad<br />
biogas införts.<br />
De gröna näringarna utmärks av omtanke,<br />
ansvarstagande och hög etik<br />
Inledningsvis i detta avsnitt behandlas de strategiska<br />
målen om att Sverige ska vara pådrivande för sund<br />
djurhållning och friska djur i EU samt till säker och<br />
hälsosam mat som också ska ge positiva upplevelser.<br />
Avslutningsvis i avsnittet redovisas verkets arbete<br />
med konsumentaspekter som hör till det strategiska<br />
målet om att konsumenterna ska ha verktyg och<br />
förutsättningar att välja.<br />
Pådrivande för sund djurhållning och friska djur<br />
samt säker och hälsosam mat som också ska ge positiva<br />
upplevelser<br />
Inom målet för djurhälsa och smittbekämpning finns<br />
i sin tur tre målsättningar. Den första målsättningen<br />
är att djurhälsotillståndet hos djur i människans vård<br />
ska vara gott. Indikatorer för att mäta måluppfyllelsen<br />
på detta område är uppgifter om kalvdödlighet<br />
och anslutningen till de frivilliga salmonellakontrollprogrammen<br />
för nötkreatur, fjäderfä och svin.<br />
Kalvdödligheten speglar på ett tydligt sätt det övergripande<br />
hälsoläget i besättningarna. För 2008 var<br />
kalvdödligheten 2,2 %, vilket är på samma nivå som<br />
2006 och 2007. En besättning som är ansluten till<br />
salmonellakontrollprogram har sannolikt en högre<br />
hygienisk standard. Andelen besättningar som är anslutna<br />
till sådana program är för nötkreatur 13 % och<br />
för svin 41 %. Detta är en ökning jämfört med 2008<br />
då anslutningen var 12 % för nötkreatur och 30 % för<br />
svin.<br />
Målet ifråga om smittsamma djursjukdomar är att<br />
spridning ska förebyggas och att smittor ska bekämpas<br />
hos djur i människans vård. Under året har tre fall<br />
av epizootiska sjukdomar registrerats. Under året har<br />
newcastlesjuka påvisats i en fjäderfäbesättning med<br />
föräldradjur. Sannolikt fördes smittan in med vilda<br />
fåglar. Under året fortsatte arbetet med att bekämpa<br />
sjukdomen blåtunga. Syftet har under hela arbetet varit<br />
att utrota sjukdomen från Sverige. Under <strong>2009</strong> har<br />
vaccinationskampanjen bedrivits som ett obligatorium<br />
för alla nöt- och fårbesättningar med över tio<br />
djur. Initialt skedde all vaccination i <strong>Jordbruksverket</strong>s<br />
regi. Under sommaren <strong>2009</strong> kompletterades med privata<br />
aktörer. <strong>Jordbruksverket</strong> svarar även för sjukdomsövervakning<br />
samt det viktiga arbetet med att<br />
visa att Sverige är fritt från cirkulation av det sjukdomsalstrande<br />
viruset. Det sistnämnda arbetet är en<br />
mycket viktig del för att Sverige ska kunna få statusen<br />
sjukdomsfrihet i EU.<br />
Inom området djurhälsa och smittbekämpning finns<br />
också ett mål om säkra livsmedel i <strong>Jordbruksverket</strong>s<br />
del av livsmedelskedjan. Kontrollplanens målsättning<br />
om antal besök hos fodertillverkare uppfylldes. Ett<br />
positivt prov hittades och det parti som det hörde till<br />
stoppades innan leverans till butik.<br />
Målen för verksamheten för djurskydd är ökad kunskap<br />
om djurskydd och en likvärdig och rättssäker<br />
djurskyddskontroll med hög kvalitet i hela landet.<br />
Den första målsättningen innebär att forskningsprojekt<br />
för djurskyddsbefrämjande åtgärder ska stödjas.<br />
Under <strong>2009</strong> har <strong>Jordbruksverket</strong> betalat 6 mnkr till<br />
12 projekt inom området djurskyddsbefrämjande åtgärder.<br />
Av dessa har fem projekt direkt koppling till<br />
<strong>2009</strong> års prioriterade områden. Under <strong>2009</strong> har inga<br />
artiklar från projekt som <strong>Jordbruksverket</strong> eller Djurskyddsmyndigheten<br />
bidragit till publicerats. De projekt<br />
som <strong>Jordbruksverket</strong> har finansierat under <strong>2009</strong><br />
kommer att slutrapporteras under perioden 2010-<br />
2012.<br />
Den andra målsättningen om en likvärdig och rättssäker<br />
djurskyddskontroll delar <strong>Jordbruksverket</strong> upp i<br />
två delar. En del som avser det system för djurskyddskontroller<br />
som infördes den 1 januari <strong>2009</strong> och<br />
en del som avser genomförd verksamhet under året.<br />
Ifråga om systemet har <strong>Jordbruksverket</strong> tillsammans<br />
med länsstyrelserna arbetat fram kontrollvägledningar<br />
för länsstyrelsernas kontroll. Totalt har 15 vägledningar<br />
arbetats fram. Ett gemensamt IT-stöd rörande<br />
24<br />
15
BRUKA BRUKA UTAN UTAN ATT FÖRBRUKA FÖRBRUKA<br />
djurskyddskontrollregistret har också utarbetats. Den<br />
andra delen av målet avser antalet genomförda kontroller.<br />
Under 2007 och 2008 genomförde kommunerna<br />
ca 23 000 kontroller per år. Under <strong>2009</strong> föll<br />
antalet kontroller till knappt 13 000. Målet är vidare<br />
att kontrollen ska vara riskbaserad. Länsstyrelserna<br />
anger att 13 % av kontrollerna gällde objekt som<br />
valts ut utifrån en riskvärdering.<br />
För rikstäckande djurhälsovård finns två målsättningar<br />
angivna. Dels ska distriktsveterinärorganisationen<br />
svara för kostnadseffektiv rikstäckande akut<br />
djursjukvård, epizootiberedskap och förebyggande<br />
djurhälsovård primärt för jord- och skogsbrukets djur.<br />
Dels ska alla djur kunna få djursjukvård om det finns<br />
djurskyddsskäl eller där annan veterinärvård inte kan<br />
anvisas, oavsett tidpunkt på dygnet.<br />
Under de senaste åren har kostnaderna ökat mer än<br />
ett allmänt kostnadsindex för staten. Orsaken till detta<br />
är framförallt ökade personalkostnader. Denna<br />
kostnadsökning beror i hög grad på de arbetsmiljökrav<br />
som beror på jourberedskapen. Dessutom har<br />
användningen av diagnostiska hjälpmedel ökat och<br />
som i sin tur höjt kvaliteten. Den inverkan som konjunkturnedgången<br />
bedömts haft på antalet förrättningar<br />
har mötts med ett kostnadssänkningsprogram.<br />
En tillräcklig bemanning har kunnat upprätthållas i<br />
alla praktikområden. Organisationen har kunnat svara<br />
upp mot de krav som ställts på deltagande i epizootiberedskapen.<br />
livsmedel där det finns en uttalad och ökande efterfrågan<br />
från olika konsumentgrupper.<br />
Miljöfrågorna blir allt viktigare ur ett konsumentperspektiv,<br />
konsumentorganisationer i både Sverige och<br />
EU lyfter fram hållbar utveckling som en prioriterad<br />
fråga. Detta gäller de svenska miljömålen, ekologisk<br />
produktion, förnybar energi, GMO och inte minst<br />
klimatfrågan. I detta sammanhang ingår också frågor<br />
om t.ex. spridning av slam.<br />
Inom verket pågår ett arbete med att ta fram korta<br />
rapporter riktade till en bred allmänhet med en klar<br />
konsumentinriktning som behandlar mål, möjligheter<br />
och målkonflikter. Syftet är bl.a. att höja kunskapsnivån<br />
hos konsumenten kring olika livsmedels miljöoch<br />
klimatpåverkan samt hur olika produktionsmetoder<br />
påverkar miljö, djurvälfärd och global livsmedelstrygghet.<br />
Genom produktion av statistik tillgodoses behovet av<br />
information om bl.a. konsumtionsutvecklingen.<br />
Konsumenterna ska ha verktyg och förutsättningar<br />
att välja<br />
<strong>Jordbruksverket</strong>s verksamhet har starka kopplingar<br />
till konsumentaspekter och som behandlats på flera<br />
ställen i resultatredovisningen. Under denna rubrik<br />
samlas därför några exempel ihop som grupperas in<br />
under denna rubrik. Frågor om djur- och smittskydd<br />
är ett sådant område med starka kopplingar mot konsumentaspekter.<br />
Tillsyn i foderindustrin är ett led i<br />
arbetet med säkra livsmedel. <strong>Jordbruksverket</strong> har vidare<br />
arbetat aktivt med förberedelserna för ett EHECprogram.<br />
EHEC är en tarmbakterie som kan infektera<br />
människor.<br />
Landsbygdens utveckling har fått ökat fokus genom<br />
det pågående landsbygdsprogrammet. Ett aktivt företagande<br />
på landsbygden är en förutsättning för målet<br />
om ett hållbart samhälle på landsbygden. Leader är<br />
en av de arbetsmetoder som används. Mera specifika<br />
exempel inom landsbygdsprogrammets ram är småskalig<br />
livsmedelsförädling, närproducerade livsmedel,<br />
turism samt grön omsorg och rehabilitering. Ett<br />
exempel kan vara utvecklandet av närproducerade<br />
25<br />
16
KONKURRENSKRAFT<br />
konkurrenskraft<br />
67
KONKURRENSKRAFT<br />
Konkurrenskraft<br />
I detta avsnitt redovisas inledningsvis en kortfattad<br />
översikt över utvecklingen i jordbrukssektorn och<br />
något om sektorns framtidsutsikter. Därefter redovisas<br />
<strong>Jordbruksverket</strong>s arbete med förenklingar och statistikproduktionen.<br />
I det fjärde avsnittet finns verksamheten<br />
med utbetalningar av stöd inom pelare 1<br />
inom EU:s gemensamma jordbrukspolitik, såsom<br />
gårdsstödet och marknadsstöden. Avslutningsvis redovisas<br />
<strong>Jordbruksverket</strong>s verksamhet inom området<br />
växters sundhet och kvalitet.<br />
Stöden inom ramen för pelare 1 (gårdsstödet och<br />
andra generella direktstöd samt marknadsregleringen)<br />
påverkar i första hand inriktningsmålet Ett dynamiskt<br />
och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som<br />
präglas av öppenhet och mångfald. Men även målen<br />
om miljö- och resurseffektivitet samt målen om omtanke,<br />
ansvarstagande och hög etik (t.ex. tvärvillkoren)<br />
påverkas av dessa stöd. Verksamheten inom området<br />
växters sundhet och kvalitet påverkar målet om<br />
ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv och i<br />
lägre omfattning även målet om miljö- och resurseffektivitet.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong>s verksamhetskostnader har under<br />
året uppgått till 346 mnkr (24 % av hela resursbehovet)<br />
för den verksamhet som redovisas under detta<br />
kapitel.<br />
Utvecklingen i jordbruket<br />
De senaste åren har varit turbulenta på marknaderna<br />
för flera produkter. På t.ex. spannmålsområdet steg<br />
priserna kraftigt med början 2006. Prishöjningarna<br />
fortsatte fram till början av 2008. Sedan dess har priserna<br />
fallit. På motsvarande sätt, men med en förskjutning<br />
i tiden, steg priserna på t.ex. mejeriområdet.<br />
Från slutet av 2008 har kraftiga prissänkningar noterats<br />
även för mejeriprodukter.<br />
Vegetabilier<br />
Under <strong>2009</strong> har världsmarknadspriserna för spannmål<br />
varit mycket lägre än föregående år då toppnoteringar<br />
noterades runtom på börserna. Redan tidigt 2008 inträffade<br />
dock stora prissänkningar på spannmål. Jämfört<br />
med toppnoteringarna under 2008 är dagens prisnivå<br />
betydligt lägre och sänkningen uppgår till 45-<br />
60 % där vetepriset har fallit mest. Priserna har sjunkit<br />
trots att spannmålsskörden i världen blev lägre<br />
<strong>2009</strong> än föregående år men världsmarknadspriserna<br />
har bl.a. reagerat på att det finns gott om spannmål i<br />
världen, dels beroende på höga övergångslager ifrån<br />
2008 och dels på den trots allt förhållandevis goda<br />
skörden <strong>2009</strong>.<br />
För socker har en motsatt prisutveckling skett under<br />
<strong>2009</strong>. Beroende på lägre skörd i framförallt Indien<br />
som är en av världens största producenter och konsumenter<br />
av socker har priserna skjutit i höjden på<br />
världsmarknaden under den senaste tiden. Jämfört<br />
med samma tidpunkt föregående år har priset på<br />
vitsocker stigit med mer än 100 %. De rådande höga<br />
världsmarknadspriserna för socker är för närvarande i<br />
nivå med eller t.o.m. högre än EU:s interna pris.<br />
I Sverige beräknas spannmålsarealen för <strong>2009</strong> ha<br />
minskat med ca 4 % (knappt 40 tusen hektar) jämfört<br />
med 2008. Minskningen beror på minskad odling av<br />
vårkorn och havre som minskat med 11-13 % jämfört<br />
med föregående år. De spannmålsslag som ökat i odling<br />
<strong>2009</strong> är höstvete, höstkorn, råg och rågvete.<br />
Denna arealökning uppväger dock inte minskningen<br />
för vårkorn och havre. Den minskade spannmålsodlingen<br />
<strong>2009</strong> beror bl.a. på den lägre prisnivån som<br />
varit rådande jämfört med föregående års säsong.<br />
Skörden av spannmål för <strong>2009</strong> är dock beräknad till<br />
ungefär samma nivå som föregående år beroende på<br />
den ökande odlingen av höstsådda grödor som är mer<br />
högavkastande. Den totala spannmålsskörden har beräknats<br />
till ca 5,2 miljoner ton.<br />
Höstsådden <strong>2009</strong> för skörd 2010 av de olika spannmålsslagen<br />
visar på en fortsatt ökning för den största<br />
grödan höstvete med ca 5 % jämfört med föregående<br />
år medan råg- och rågvetearealen minskade med 20 –<br />
30 % samt att höstsådd areal av korn i stort sett är<br />
oförändrad.<br />
Andra jordbruksprodukter där odlingen ökade är<br />
framförallt oljeväxter. Odlingen av oljeväxter <strong>2009</strong><br />
ökade med 10 tusen hektar till 100 tusen hektar och<br />
blev den största odlingen av oljeväxter sedan 1995.<br />
Både höst- och vårraps har ökat. Prisförhållandet<br />
mellan spannmål och oljeväxter har ökat odlingsin-<br />
28<br />
17
KONKURRENSKRAFT<br />
tresset till förmån för oljeväxterna. Skörden av oljeväxter<br />
för <strong>2009</strong> är beräknad till knappt 302 000 ton,<br />
drygt 42 000 ton mer än föregående år. Trenden med<br />
ökad odling av höstraps fortsätter då den höstsådda<br />
arealen <strong>2009</strong> beräknas ha ökat med ca 7 %.<br />
Vallodlingen fortsatte att öka med ca 4 tusen hektar<br />
mellan åren 2008 och <strong>2009</strong> (beräknas uppgå till ca<br />
1,1 miljoner hektar). Odlingen av sockerbetor, baljväxter<br />
(framförallt ärtodlingen ökade efter flera års<br />
tillbakagång) samt grönfoder ökade också under<br />
<strong>2009</strong>. Potatisodlingen var oförändrad.<br />
Animalier<br />
Ökat utbud i kombination med minskad efterfrågan<br />
resulterade under 2008 i kraftigt sjunkande priser för<br />
mejeriprodukter. Den försämrade marknadssituationen<br />
föranledde EU att <strong>2009</strong> återinföra exportbidragen<br />
liksom att förlänga interventionsperioden för smör<br />
och skummjölkspulver. Under hösten <strong>2009</strong> fattades<br />
även beslut om en extra utbetalning på totalt 280 miljoner<br />
euro till EU:s mjölkbönder. När diskussionerna<br />
om den extra utbetalningen inleddes hade dock priserna<br />
på mejeriprodukter åter börjat stiga och vid årsskiftet<br />
<strong>2009</strong>-2010 låg såväl EU:s marknadspriser som<br />
världsmarknadspriserna över EU:s stödprisnivåer,<br />
vilket innebär att exportbidragen har satts till noll.<br />
Utvecklingen av världsmarknadspriserna avspeglas<br />
även i de svenska avräkningspriserna som <strong>2009</strong> fallit<br />
tillbaka till den nivå som gällde innan prisökningen<br />
2007-2008. Den svenska mjölkinvägningen låg inledningsvis<br />
<strong>2009</strong> ett par procentenheter över 2008 års<br />
nivå. Under sommaren vände dock utvecklingen<br />
p.g.a. minskat antal mjölkkor samt en foderskörd som<br />
resulterat i en lägre medelavkastning. Totalt för året<br />
har produktionen fallit något.<br />
Dämpad konsumtionsökning till följd av den ekonomiska<br />
krisen fick till följd att världsmarknadspriserna<br />
på kött började falla mot slutet av 2008. Prisfallet<br />
som fortsatte in på <strong>2009</strong> var som kraftigast för nöt,<br />
lamm och fågelkött medan priserna på griskött varit<br />
mer stabila.<br />
Under samma period har dock även priset på foder<br />
sjunkit och marginalen mellan avräkningspris och<br />
foderkostnad har stärkts inom EU under <strong>2009</strong>. I Sverige<br />
har en successiv ökning av konsumtionen förbytts<br />
till en minskning och produktionen har anpassats<br />
nedåt. Även inom EU väntas konsumtion och<br />
produktion stå tillbaka <strong>2009</strong>.<br />
Priset på nötkött inom EU har minskat i förhållande<br />
till 2008 års nivå men ligger fortfarande högt sett ur<br />
ett historiskt perspektiv, undantaget kor. Problem<br />
med uppfyllande av EU:s spårbarhetskrav medförde<br />
kraftigt minskad nötköttsimport från Brasilien under<br />
2008. Denna har till viss del ersatts genom ökad export<br />
från framförallt Argentina, Uruguay och Nya<br />
Zeeland. Nötköttsproduktionen inom EU väntas liksom<br />
föregående år minska <strong>2009</strong>. I Sverige däremot<br />
har en ökad utslaktning av kor och kvigor medfört en<br />
ökad produktion under året. Avräkningspriserna har<br />
följt samma utveckling som inom EU. Rådande växelkurs<br />
har generellt dämpat importkonkurrensen från<br />
övriga EU-länder.<br />
I både Sverige och EU har avräkningspriserna på<br />
gris- och fågelkött fallit jämfört med pristoppen<br />
2008.<br />
Tabell 6<br />
Utvecklingen av produktionen av vissa animalieprodukter, 1000-tal ton<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 <strong>2009</strong>*<br />
Mjölk 3297 3290 3226 3206 3229 3163 3130 2986 2987 2932<br />
Nötkött 145 139 142 136 137 131 132 129 124 137<br />
Griskött 277 276 284 288 295 275 264 265 271 266<br />
Kyckling 90 96 101 98 91 96 96 105 107 n.a.<br />
* Prognos<br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong><br />
Trädgårdsgrödor<br />
Den totala äppleproduktionen i EU-27 har under de<br />
senaste tio åren varit tämligen konstant. Det sker däremot<br />
stora förskjutningar mellan länderna. Äppleproduktionen<br />
i Frankrike, som tidigare brottats med stora<br />
överskott och återtag från marknaden har under de<br />
senaste tio åren sjunkit medan produktionen i Polen<br />
stiger kraftigt.<br />
29<br />
18
KONKURRENSKRAFT<br />
Tomatpriserna har under sommaren varit låga, såväl i<br />
Spanien som i norra Europa. En viktig orsak till detta<br />
är att Holland inte kunnat exportera tomater till Ryssland<br />
på grund av fytosanitära frågor.<br />
Den 1 juli kom EU:s ändrade regler för handelsnormer<br />
och kontroll av frukt och grönsaker att träda i<br />
kraft. Genom de ändrade reglerna ersattes 26 av de<br />
tidigare 36 produktspecifika handelsnormerna för<br />
olika frukter och grönsaker med en gemensam generell<br />
handelsnorm.<br />
Prisutvecklingen<br />
Sedan år 2000 har priserna på jordbrukets produktionsmedel<br />
stigit med drygt 35 %. Under <strong>2009</strong> har<br />
dock priserna fallit med preliminärt 7 %. I diagrammet<br />
redovisas några exempel på enskilda produktslag.<br />
I huvudsak följer priserna på enskilda produktslag<br />
den totala prisutvecklingen väl. Ett noterbart undantag<br />
finns dock genom den plötsliga prisuppgången<br />
under 2008 på gödningsmedel. Priset på gödningsmedel<br />
föll dock tillbaka i början av <strong>2009</strong>.<br />
Trots den intensiva debatten om vikten av att äta<br />
frukt och grönsaker visar konsumtionen inom EU-27<br />
en fallande trend.<br />
Figur 2 Utvecklingen av insatsvarupriserna mellan 2000 och <strong>2009</strong>, 2000=100<br />
275<br />
225<br />
175<br />
Energi<br />
Gödningsmedel<br />
Djurfoder<br />
Investeringar<br />
Totalt<br />
125<br />
75<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 <strong>2009</strong><br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong><br />
Priserna till jordbrukarna uppvisar större kortsiktiga<br />
svängningar än priserna på insatsvaror. Sedan år<br />
2000 har priserna stigit med knappt 15 % jämfört<br />
med insatsvarorna som stigit med drygt 35 %. Vegetabiliepriserna<br />
steg starkt mellan 2006 och 2008 men<br />
har därefter fallit tillbaka kraftigt. För animalierna<br />
har prissvängningarna inte varit fullt så kraftiga.<br />
Uppgången under 2007 berodde i första hand på<br />
mjölkprishöjningar som sedan togs tillbaka i slutet av<br />
2008.<br />
175 %. Det genomsnittliga priset för jordbruksmark i<br />
Sverige beräknades år 2008 till 40 tkr per hektar. Priset<br />
var högst i Götalands södra slättbygder med 98 tkr<br />
per hektar och lägst i Norrland med 10 tkr per hektar.<br />
Även arrendepriserna har stigit men inte i samma<br />
grad som markpriserna. Prisuppgången mellan 2000<br />
och 2008 beräknas till 40 %. Prisuppgången har varit<br />
något högre i södra Sverige jämfört med norra Sverige.<br />
Markpriserna har ökat markant sedan EU-inträdet.<br />
Mellan 2000 och 2008 steg priserna med i genomsnitt<br />
30<br />
19
KONKURRENSKRAFT<br />
KONKURRENSKRAFT<br />
Figur 3 Utvecklingen av producentpriserna mellan 2000 och <strong>2009</strong>, 2000=100<br />
180<br />
160<br />
140<br />
Vegetabilier<br />
Animalier<br />
Totalt<br />
120<br />
100<br />
80<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 <strong>2009</strong><br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong>.<br />
Prisutvecklingen i Sverige jämfört med omvärlden –<br />
krokodilkäften<br />
En indikator på utvecklingen av konkurrenskraften<br />
för jordbruket i Sverige jämfört med omvärlden är<br />
genom att jämföra prisutvecklingen för insatsvaror<br />
och producerade produkter med motsvarande jämförelse<br />
för konkurrentländerna. Denna jämförelse brukar<br />
benämnas utvecklingen av bytesförhållandet.<br />
Figur 4<br />
130<br />
Det successivt vidgade gapet mellan insatsvarupriserna<br />
och producentpriserna har gett figuren benämningen<br />
krokodilkäften. Samtliga serier i figuren redovisas<br />
i fasta priser. Uppgifter finns tillgängliga fram<br />
till och med 2008.<br />
Utvecklingen av bytesförhållandet för jordbruksprodukter i Sverige<br />
och i EU-länderna, 2000=100<br />
120<br />
110<br />
EU-27 Insatsvaror<br />
Sverige Insatsvaror<br />
EU-27 Producentpriser<br />
Sverige Producentpriser<br />
100<br />
90<br />
80<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008<br />
Källa: Eurostat<br />
20 31
KONKURRENSKRAFT<br />
Rensat för inflationen föll producentpriserna sett som<br />
genomsnitt för alla EU-länderna fram till år 2005.<br />
Från 2006 har en vändning skett och priserna har stigit<br />
fram till 2008. Bilden för Sverige överensstämmer<br />
väl med bilden för EU-länderna förutom att det noteras<br />
ett prisfall under 2008. Orsaken till att priserna<br />
föll i Sverige torde vara att produktionens sammansättning<br />
i Sverige skiljer sig från genomsnittet för EU<br />
och att spannmål är en tyngre produkt i Sverige än i<br />
EU totalt.<br />
Vad sedan gäller utvecklingen av priserna för olika<br />
produktionsmedel har dessa realt sett ökat i Sverige<br />
med 26 % sedan år 2000, jämfört med 15 % för EU.<br />
Den positiva utvecklingen för Sverige under 2007<br />
medförde att det tapp som tidigare noterats nästan<br />
varje år i stort sett blivit återtaget eftersom utvecklingen<br />
av producentpriserna var förhållandevis<br />
positiv i Sverige. Under 2008 blev utvecklingen den<br />
omvända och bilden återgick till den situation som<br />
gällde före 2007. Sett som genomsnitt för hela perioden<br />
2000-2008 tappade det svenska jordbruket ca 1,5<br />
procentenheter per år jämfört med EU-genomsnittet.<br />
Med en total kostnadsmassa i det svenska jordbruket<br />
om ca 40 miljarder kr motsvarar 1,5 procentenheter<br />
ca 600 miljoner kr per år. För att jordbruket i Sverige<br />
ska kunna behålla sin konkurrenskraft gentemot EUländerna<br />
krävs således att produktivitetsökningen i<br />
Sverige uthålligt är 1,5 procentenhet större än i EUländerna.<br />
Prisutvecklingen i konsumentledet<br />
Fram till 2008 var prishöjningarna på livsmedel i<br />
nivå med eller något långsammare än den generella<br />
inflationstakten mätt med KPI. Under 2008 steg däremot<br />
livsmedelspriserna kraftigt. Under <strong>2009</strong> har<br />
prisökningstakten för livsmedel varit ungefär i nivå<br />
med den generella inflationsutvecklingen. Priserna på<br />
livsmedel har alltså inte fallit tillbaka trots de prisfall<br />
som noterats för flera produkter i jordbrukarledet. I<br />
figuren avses med KPI-Livs ett delindex av KPI som<br />
avser livsmedel generellt. KPI-J är ett mer begränsat<br />
index som avser bröd och spannmålsprodukter, mejeriprodukter<br />
och vegetabiliskt fett samt kött- och<br />
charkprodukter.<br />
Figur 5<br />
Utvecklingen av konsumentpriserna enligt KPI och delindex för<br />
livsmedel, 2000=100<br />
130<br />
120<br />
KPI-J<br />
KPI-Livs<br />
KPI<br />
110<br />
100<br />
90<br />
80<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 <strong>2009</strong><br />
Källa: Jordbrukverket<br />
Utvecklingen enligt sektorskalkylen<br />
Jordbrukets totala produktionsvärde uppgick 2008 till<br />
50 miljarder kr. För <strong>2009</strong> visar en prognos ett produktionsvärde<br />
om 47 miljarder kr. Minskningen beror<br />
på att både värdet för vegetabilierna och animalierna<br />
har minskat. Även kostnaderna beräknas ha minskat,<br />
vilket bromsar fallet i både förädlingsvärde och företagsinkomst.<br />
Men både förädlingsvärde och företagsinkomst<br />
ligger nu på historiskt låga nivåer. Eftersom<br />
underlagen för särskilt <strong>2009</strong> ännu inte är fullständiga<br />
kommer siffrorna att revideras. Men även<br />
om många siffror kommer att revideras är det rimligt<br />
32<br />
21
KONKURRENSKRAFT<br />
att räkna med att såväl förädlingsvärde som företagsinkomst<br />
blir lägre under <strong>2009</strong> än under 2007 och<br />
2008.<br />
Tabell 7 Utvecklingen av jordbrukssektorns totala intäkter och kostnader, miljarder kr<br />
2005 2006 2007 2008 <strong>2009</strong>*<br />
Vegetabilieproduktionens värde 15,1 15,9 21,9 20,0 17,9<br />
Animalieproduktionens värde 20,3 20,7 20,3 23,5 22,6<br />
Övriga intäkter 5,5 6,1 6,2 6,6 6,9<br />
= Totalt produktionsvärde 40,8 42,7 48,4 50,0 47,4<br />
- Kostnader inkl. kapitalförslitning -36,4 -36,6 -41,1 -44,0 -42,7<br />
= Förädlingsvärde 4,4 6,0 7,3 6,1 4,6<br />
+ Övriga produktionssubventioner 8,4 8,5 9,0 9,4 9,7<br />
- Löner, arrenden m.m. -6,3 -6,5 -7,0 -6,9 -7,0<br />
= Företagsinkomst 6,4 8,1 9,4 8,5 7,3<br />
* Prognos<br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong><br />
Strukturutvecklingen i jordbruket<br />
Genomförandet av gårdsstödsreformen 2005 medförde<br />
att det redovisade antalet företag ökade. Detta<br />
medför att för perioden 2000-2005 blev antalet jordbruksföretag<br />
i hela landet ungefär oförändrat och att<br />
antalet till och med ökade något i norra Sverige. För<br />
perioden 2005-<strong>2009</strong> har antalet företag minskat i ungefär<br />
samma takt som under perioden 1995-2000,<br />
nämligen med drygt 2 % per år. I norra Sverige är<br />
minskningstakten något högre. Åkerarealen minskar<br />
nu något snabbare än under perioden 1995-2000. I<br />
norra Sverige noteras dock det omvända förhållandet,<br />
nämligen en långsammare minskningstakt.<br />
Ifråga om antalet företag med mjölkkor har minskningstakten<br />
ökat något. För hela landet minskar antalet<br />
företag med drygt 8 % per år, jämfört med 6,5 %<br />
per år under perioden 1995-2000. Minskningstakten<br />
i norra Sverige är ungefär 1 procentenhet högre.<br />
Minskningen av antalet mjölkkor är i nivå med eller<br />
något snabbare under perioden 2005-<strong>2009</strong> jämfört<br />
med de tidigare jämförelseperioderna. Detta gäller<br />
såväl för hela landet som för norra Sverige.<br />
Tabell 8 Förändring av åkerareal med mera för perioden 1995-<strong>2009</strong>, årlig förändring i %<br />
Hela landet<br />
1995-2000<br />
Hela landet<br />
2000-2005<br />
Hela landet<br />
2005-<strong>2009</strong><br />
N och Ssk 1<br />
1995-2000<br />
N och Ssk 1<br />
2000-2005<br />
N och Ssk 1<br />
2005-<strong>2009</strong><br />
Åkerareal -0,4 -0,0 3 -0,7 -0,9 0,3 3 -0,1<br />
Antal företag -2,5 -0,3 3 -2,1 2 -3,4 0,7 3 -2,9 2<br />
Antal mjölkkor -2,4 -1,7 -2,4 -3,0 -2,5 -3,7<br />
Företag med mjölkkor -6,5 -7,5 -8,4 -6,8 -8,7 -9,5<br />
1 N = Norrland, Ssk = Svealands skogsbygder.<br />
2 Avser förändring mellan 2005 och 2007.<br />
3 Den låga minskningstakten för hela landet respektive att siffrorna visar en ökning i norra Sverige bedöms i första hand bero på införandet av<br />
gårdsstödet.<br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong> och SCB<br />
33<br />
22
KONKURRENSKRAFT<br />
KONKURRENSKRAFT<br />
Utrikeshandeln<br />
Exporten (inkl. utförsel till EU) från Sverige av<br />
jordbruksvaror och livsmedel (exkl. fisk) uppgår<br />
på årsbasis till knappt 35 miljarder kr. Ökningstakten<br />
mellan år 2002 och 2008 har varit 9 %<br />
per år. Värdemässigt stora varugrupper där exporten<br />
det senaste året ökat mer än genomsnittet<br />
är spannmåls-, kött- och mejeriprodukter samt<br />
diverse livsmedel (mer förädlade livsmedel).<br />
Exporten till tredje land utgör 39 % av den totala<br />
exporten. Importen är betydligt mer koncentrerad<br />
till EU-länderna. 21 % av importen hade<br />
ett land utanför EU som avsändarland. Importen<br />
har mellan år 2002 och 2008 ökat med 8 % per<br />
år. Importen (inkl. införsel från EU) till Sverige<br />
av jordbruksvaror och livsmedel (exkl. fisk)<br />
uppgår på årsbasis till 72 miljarder kr. Exporten<br />
som andel av importen har legat stabilt kring<br />
50 % under 2000-talet.<br />
Tabell 9<br />
Sveriges handel med jordbruksvaror och livsmedel (exkl. fisk), mnkr<br />
1998 2002 2006 2007 2008 nov 2007 –<br />
okt 2008<br />
nov 2008 –<br />
okt <strong>2009</strong> 1<br />
Export 15 317 21 416 27 396 29 962 34 971 34 896 34 041<br />
Import 33 982 44 080 56 313 60 521 69 649 68 233 72 055<br />
Balans -18 665 -22 664 -28 917 -30 559 -34 678 -33 337 -38 014<br />
1 Siffrorna för den senaste tolvmånadersperioden är preliminära och efterhand när mera definitiva underlag har kommit kan korrigeringar<br />
behöva göras.<br />
Källa: SCB:s utrikeshandelsstatistik, bearbetning <strong>Jordbruksverket</strong><br />
De uppgifter som hittills finns för <strong>2009</strong> visar att<br />
exporten av livsmedel (exkl. fisk) minskat något<br />
under året. Om fisk inkluderas i livsmedel blir<br />
dock utvecklingen av exporten positiv. Denna<br />
bransch är tillsammans med läkemedel de enda<br />
svenska branscherna som uppvisat en positiv<br />
exportutveckling under den ekonomiska krisen 1 .<br />
Samtidigt visar det sig att importen ökat starkt<br />
under <strong>2009</strong>. Uppgifterna för <strong>2009</strong> är ännu<br />
mycket osäkra och kommer efter hand att revideras.<br />
Indikatorer för utvecklingen av<br />
jordbruket framöver<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> har sedan 2005 genomfört en<br />
årlig enkätundersökning hos jordbrukarna för att<br />
undersöka deras planer de närmaste fem till tio<br />
åren. Drygt 50 % av brukarna uppger att de<br />
skulle vilja köpa eller arrendera areal i anslutning<br />
till den egna brukningsenheten om den<br />
skulle bli tillgänglig. 15 % av brukarna uppgav<br />
<strong>2009</strong> att de kommer att öka odlingen av spannmål<br />
och liknande grödor de närmaste fem till tio<br />
åren. Under 2006-2008 var siffran högre, till<br />
1 Kommerskollegium. Sveriges utrikeshandel och internationella<br />
handelsmönster i skuggan av den ekonomiska krisen.<br />
27 november <strong>2009</strong>.<br />
exempel 2007 var siffran 30 %. Ifråga om<br />
mjölkproduktionen uppgav 45 % av brukarna att<br />
de tror att mjölkproduktionen på deras brukningsenhet<br />
kommer att upphöra de närmaste<br />
fem till tio åren. 2007 och 2008 var motsvarande<br />
siffra 37 respektive 40 %. Sammanfattningsvis<br />
visar alltså enkäten en god stabilitet i uppfattningarna,<br />
men att intresset för fortsatt produktion<br />
tycks ha varit något lägre <strong>2009</strong> än åren<br />
närmast dessförinnan.<br />
En annan indikator för att mäta intresset för investeringar<br />
är inflödet av ansökningar om stöd<br />
inom åtgärden modernisering i landsbygdsprogrammet<br />
(investeringsstödet). Jämförbara uppgifter<br />
finns från mitten av 2007 och framåt.<br />
Trenden under den perioden är att intresset för<br />
att söka investeringsstödet är avtagande. Under<br />
2008 kom 850 ansökningar in som avsåg investeringar<br />
för djurhållning mot knappt 700 under<br />
<strong>2009</strong>, vilket motsvarar en minskning med 20 %.<br />
Drygt 80 % av ansökningarna avser nötkreatur.<br />
Minskningen är något större för den grupp av<br />
ansökningar som avser nötkreatur jämfört med<br />
all djurhållning. Jämförs istället ansökta belopp<br />
blir minskningen mellan 2008 och <strong>2009</strong> ytterligare<br />
några procentenheter större.<br />
Den tredje indikatorn avser förprövade stallplatser.<br />
Antalet förprövade platser 2006 och 2007<br />
motsvarade ca 5 % av antalet mjölkkor. För<br />
2008 var den andelen uppe i nästan 8 %. Baserat<br />
på en undersökning avseende första halvåret<br />
34<br />
23
KONKURRENSKRAFT<br />
KONKURRENSKRAFT<br />
<strong>2009</strong> indikeras att förprövningarna för <strong>2009</strong> har<br />
backat tillbaka till 2006 och 2007 års nivå. Dessa<br />
procenttal är en indikation på hur fort beståndet<br />
av platser i byggnaderna byts ut, eller<br />
om det finns tendenser till utökning eller minskning<br />
av antalet platser. För en mjölkkoplats kan<br />
livslängden anges till högst 20 år, vilket innebär<br />
en nybyggnadstakt om minst 5 % för att vidmakthålla<br />
antalet platser.<br />
Annan näringsverksamhet än<br />
jordbruk 2<br />
Jordbrukare bedriver idag många gånger sina<br />
jordbruk i kombination med annan näringsverksamhet.<br />
Det kan vara annan näringsverksamhet<br />
som har direkt samband med jordbruket där man<br />
använder de resurser man också använder i<br />
jordbruket, men det kan också vara näringsverksamhet<br />
som är helt skild från jordbruket.<br />
Av de 76 000 jordbruksföretag som återfanns i<br />
Lantbruksregistret år 2005 hade ca 23 000<br />
(30 %) någon form av kombinationsverksamhet<br />
som genererade omsättning utöver jordbruket.<br />
Jordbruksföretagens omsättning från kombinationsverksamheten<br />
beräknades år 2005 till<br />
12,5 miljarder kr. Omsättningen från skogsbruket<br />
var 5 miljarder kr, medan jordbruket svarade<br />
för 43,2 miljarder kr. Det innebär att annan näringsverksamhet<br />
svarade för 28 % och jordbruksverksamheten<br />
för 72 % av jordbruksföretagens<br />
omsättning.<br />
Jordbrukarna lade ner 25 000 årsverken i kombinationsverksamheten<br />
(exkl. skog) jämfört med<br />
72 000 årsverken i jordbruket. Jordbrukarna använde<br />
alltså mer än en femtedel av sin arbetstid<br />
till kombinationsverksamhet.<br />
Arbete på entreprenad störst, men turism och<br />
produktion av förnybar energi ökar mest<br />
Den vanligaste verksamhet som hade direkt<br />
samband med jordbruk var arbete på entreprenad<br />
som hade en total omsättning om 3,1 miljarder<br />
kr. Entreprenad åt andra jordbruksföretag<br />
var vanligast och svarade för ungefär hälften av<br />
allt entreprenadarbete. Turism svarade för<br />
knappt 0,6 miljarder kr och kommersiell hästverksamhet<br />
samt förädling och försäljning av<br />
gårdsprodukter för drygt 0,4 miljarder kr vardera.<br />
Turism och produktion av förnybar energi är de<br />
två enskilda verksamheter som haft den största<br />
procentuella ökningen av antal verksamma företag<br />
de senaste åren.<br />
Omfattningen av kombinationsverksamhet<br />
störst vid större jordbruksföretag<br />
Större jordbruksföretag mätt i hektar eller i resurskrävande<br />
driftsinriktningar hade störst omfattning<br />
av kombinationsverkamhet. Yngre företagare<br />
bedriver också kombinationsverksamhet<br />
i större utsträckning än äldre företagare.<br />
Företag med jordbruks- och trädgårdsväxter<br />
hade den högsta genomsnittliga omsättningen<br />
per företag från kombinationsverksamhet, i genomsnitt<br />
drygt 600 tkr för dem som bedrev<br />
verksamhet med direkt samband med jordbruket<br />
och knappt 900 tkr i genomsnitt för de företag<br />
som hade verksamhet utan koppling till jordbruket.<br />
Kvinnor bedriver hästverksamhet medan män<br />
bedriver entreprenadverksamhet<br />
Det är vanligare att män bedriver entreprenadverksamhet<br />
medan det är vanligare att kvinnor<br />
bedriver kommersiell hästverksamhet och turism.<br />
Omsättningen per årsverke var högre för<br />
män (535 tkr) än för kvinnor (415 tkr).<br />
Två tredjedelar av jordbruksföretagarna har<br />
skog<br />
Två tredjedelar av jordbruksföretagen har skog.<br />
För de företag som har skog var den genomsnittliga<br />
arealen 70 hektar. Skogsbrukets betydelse<br />
för jordbruksföretagen har minskat under<br />
den senaste 20-årsperioden.<br />
Inkomster från anställning viktiga för jordbrukarhushållen<br />
För jordbrukarhushållen, dvs. de hushåll där någon<br />
eller några medlemmar driver jordbruk, är<br />
inkomst från tjänst en betydelsefull del av hushållets<br />
samlade inkomster. Inkomsten från tjänst<br />
uppgick år 2004 till 265 900 kr per hushåll medan<br />
den justerade inkomsten från näringsverksamhet<br />
uppgick till 72 tkr.<br />
2 Jordbruksföretagens kombinationsverksamhet och jordbrukarhushållens<br />
inkomster. Statistikrapport 2007:3. <strong>Jordbruksverket</strong>.<br />
35<br />
24
KONKURRENSKRAFT<br />
KONKURRENSKRAFT<br />
Utvecklingen av jordbruket i<br />
Sverige på längre sikt<br />
I takt med att marknadsregleringen efter hand<br />
allt mer fått karaktären av ett skyddsnät mot särskilt<br />
låga priser, slår de varierande världsmarknadspriserna<br />
igenom allt tydligare i de svenska<br />
priserna. Detta har varit tydligt de senaste åren<br />
inte minst på spannmåls- och mejeriproduktsområdena.<br />
OECD/FAO redovisar årligen bedömningar av<br />
utvecklingen ett decennium framåt i tiden. <strong>Jordbruksverket</strong><br />
har gjort en bearbetning för tre olika<br />
produktområden av denna bedömning för att<br />
anpassa den till svenska förhållanden. Priserna<br />
på spannmål bedömdes komma att ligga 10-<br />
20 % över den nivå som gällde 1997-2006, alltså<br />
innan den extrema pristoppen. Även priserna<br />
på mejeriprodukter kan komma att ligga på en<br />
något högre nivå än under den refererade basperioden.<br />
För nöt- och griskött räknar man med<br />
något lägre priser. Alla prisjämförelserna har<br />
gjorts efter korrigering för inflationen.<br />
Priserna på jordbruksprodukter i Sverige brukar<br />
följa utvecklingen i konkurrentländerna. Däremot<br />
brukar priserna på insatsvaror stiga något<br />
mer i Sverige än i konkurrentländerna, främst är<br />
det priserna på investeringar som verkar ha en<br />
tendens att stiga snabbare.<br />
Sammantaget innebär detta att de högre priserna<br />
på spannmål kan medföra att svenska odlare kan<br />
bibehålla lönsamheten. Däremot ser det ut att<br />
kunna bli svagare lönsamhet inom mjölkproduktionen,<br />
och ännu något svagare för köttproducenterna.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> har under en längre tid redovisat<br />
rapporter som belyser hur det svenska jordbrukets<br />
konkurrenskraft förhåller sig till konkurrenskraften<br />
i andra länder. Under året har <strong>Jordbruksverket</strong><br />
uppdaterat de modellberäkningar<br />
över framtida arealutnyttjande som gjorts tidigare.<br />
Bland annat har ett referensscenario för 2020<br />
tagits fram som utgår från de bedömningar<br />
OECD gjort rörande framtida priser på olika<br />
produkter. Analysen har visat att odlingen av<br />
höstsäd kan komma att upprätthållas medan odlingen<br />
av vårsäd kommer att minska. Minskningen<br />
av vårsädsodlingen kan komma att uppgå<br />
till 25 % jämfört med dagens nivå. Detta innebär<br />
att den totala spannmålsodlingen skulle<br />
kunna minska från dagens nivå om ca 1 miljon<br />
hektar till 800 tusen hektar. Odlingen av oljeväxter<br />
kommer enligt analysen att hävda sig väl<br />
och kan komma att uppgå till runt 150 tusen<br />
hektar, vilket i stort är i nivå med situationen<br />
före EU-inträdet eller dubbelt så mycket som<br />
genomsnittet sedan 1995. Trots minskat antal<br />
nötkreatur har den redovisade arealen vall ökat<br />
och uppgår nu till ca 1,1 miljoner hektar. Med<br />
hänsyn till beräknat djurantal 2020 skulle drygt<br />
halva denna vallareal vara tillräcklig.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong>s bedömning är att spannmål<br />
och oljeväxter även framöver har en självklar<br />
plats i slättbygderna. Under de senaste åren har<br />
dessutom tillkommit en ytterligare efterfrågan i<br />
form av att varan kan avsättas för bioenergiändamål<br />
och som kommer att utgöra en nedre<br />
gräns för priset på oljeväxter och spannmål, i<br />
den mån inte marknadsregleringen utgör en sådan<br />
nedre gräns. Förutsättningarna är förmodligen<br />
goda även på många håll i mellanbygderna,<br />
särskilt om spannmål används för foder i egen<br />
animalieproduktion.<br />
Lönsamheten i spannmålsodlingen i slättbygder<br />
och i viss mån i mellanbygder får återverkningar<br />
för vallodlingen via markpriserna. En utökning<br />
av mjölk- och nötköttsproduktionen i dessa områden<br />
är inte sannolik. Nya fodergrödor som<br />
majs skulle dock gynna mjölkproduktionen i<br />
goda odlingslägen.<br />
Förutsättningarna i skogsbygd är i många fall<br />
besvärliga. I norra Sverige är vegetationsperioden<br />
kort och generellt gäller att arronderingen i<br />
dessa områden medför högre kostnader än vid<br />
god arrondering. Alternativen till annan markanvändning<br />
än för odling av grovfoder saknas i<br />
många fall.<br />
En av förutsättningarna för en god utveckling av<br />
hållbarheten i mjölkproduktionen är att arbetsförhållandena<br />
blir goda. En konkretisering<br />
av detta kan vara att strukturutvecklingen tydligt<br />
går i riktning mot företag som är så stora att de<br />
kräver kanske uppåt två-tre verksamma personer<br />
för att tillräckligt attraktiva arbetstidsförhållanden<br />
ska kunna uppnås.<br />
Det kan finnas exempel på att gårdsstödssystemet<br />
kan bidra till en konservering av strukturen<br />
eftersom jordägaren i vissa fall kan se egen<br />
drift som mera lönsam än att arrendera ut marken.<br />
Ytterligare ett problem kan vara tillgången<br />
till kompetent arbetskraft.<br />
36<br />
25
KONKURRENSKRAFT<br />
KONKURRENSKRAFT<br />
Säkerligen är konsumenternas preferenser starka<br />
för svenskproducerade produkter ifråga om konsumtionsmjölkssortimentet.<br />
Det är tveksamt om<br />
preferenserna är lika starka för huvuddelen av<br />
ostsortimentet, inte minst mot bakgrund av att<br />
ostimporten ökat kontinuerligt och att ca 45 %<br />
av ostkonsumtionen nu består av importerad ost.<br />
Om detta resonemang visar sig vara giltigt, blir<br />
det således i praktiken inte möjligt att hålla ett<br />
nämnvärt högre producentpris än i andra länder<br />
och produktiviteten blir helt avgörande för konkurrenskraften.<br />
Konsumtionen av nötkött och kyckling har ökat<br />
starkt under den senaste 10-årsperioden. För<br />
båda produktslagen har nettoimporten ökat<br />
starkt. Efterfrågeökningen inom landet har alltså<br />
inte kunnat pareras med ökat utbud. Detta kan<br />
vara en god indikation på att konkurrenskraften<br />
inte är tillräcklig och att fortsatta förluster av<br />
marknadsandelar kan befaras, särskilt för nötkött.<br />
Samverkande faktorer i denna utveckling<br />
förefaller vara kostnadsläget i Sverige, att jordbrukarna<br />
inte i tillräcklig grad får del av konsumenternas<br />
högre betalningsvilja för svenska<br />
produkter och att smittskyddsläget kan bli så bra<br />
att ytterligare import även från avlägsna delar av<br />
världen blir möjlig.<br />
Sett i ett par decenniers perspektiv har även<br />
produktionen av griskött minskat. Emellertid är<br />
inte importandelen så hög som för nötkött. Enligt<br />
de bedömningar om utvecklingen under de<br />
närmaste 5-10 åren som gjorts av EUkommissionen<br />
kommer EU-området få vidkännas<br />
ökad konkurrens.<br />
Bland annat mot bakgrund av utvecklingen av<br />
djurantalet och inte minst antalet jordbrukare<br />
som håller nötkreatur, finns det en risk för att<br />
det på sikt kommer att bli svårt att upprätthålla<br />
de målsättningar som finns om skötseln av betesmarkerna.<br />
I områden med sämre förutsättningar<br />
för jordbruk är sannolikt denna risk större.<br />
Av avgörande betydelse blir om djuren i så<br />
hög utsträckning som möjligt utnyttjas för att<br />
beta på dessa marker.<br />
Utifrån denna kan resultaten sammanfattas i två<br />
motstående poler. Dessa poler kan formuleras<br />
enligt följande:<br />
1. Spannmål, oljeväxter och flera specialgrödor<br />
odlas i hög grad i bördiga områden i slättbygd<br />
där det dessutom är lätt att anpassa strukturen<br />
till de förutsättningar som finns ifråga om teknik<br />
m.m.<br />
2. Mjölk- och nötköttsproduktion bedrivs i hög<br />
grad i mellan- och skogsbygd. Arronderingsförhållandena<br />
medför att det många gånger blir<br />
svårt att ordna företag som är så stora att de sysselsätter<br />
två-tre personer. Ifråga om prisutvecklingen<br />
pekar internationella bedömningar mot<br />
att det inte går att räkna med en så god utveckling<br />
för mjölk och nötkött som för till exempel<br />
spannmål.<br />
Den konkreta slutsatsen av denna jämförelse<br />
blir därför att risken är uppenbar för en fortsatt<br />
tudelning av det svenska jordbruket. Att uppnå<br />
en tillräcklig lönsamhet blir en utmaning särskilt<br />
i animalieproduktionen. För att jordbruket särskilt<br />
i skogsbygd ska fortsätta att bidra till ekonomisk<br />
tillväxt för landet och producera kollektiva<br />
nyttigheter krävs ett intensivt arbete för att<br />
organisera företag som ger goda arbetsförhållanden<br />
och har en god produktivitet.<br />
Mark för bioenergiproduktion –<br />
utmaning inför framtiden<br />
En intressant fråga för svenskt jordbruk är orsakerna<br />
till dels att åkerarealen minskar, om än<br />
marginellt, dels att ökningen av skördarna tycks<br />
ha minskat eller rent av avstannat. Givetvis är<br />
en orsak att lönsamheten är otillräcklig. På<br />
många håll i landet är arronderingen, som bl. a.<br />
avser hur marken är belägen i förhållande till<br />
brukningscentrum, dålig mot bakgrund av de<br />
krav som det moderna jordbruket ställer. Företagens<br />
markinnehav är alltså splittrat.<br />
I Sverige finns enligt en utredning 3 en halv miljon<br />
hektar åker- och betesmark som inte brukas<br />
aktivt. Dessutom beräknas arealen vall vara<br />
större än behovet för grovfoder och bete. Omfattningen<br />
av denna överodling av vall har beräknats<br />
till mellan 200 och 300 tusen hektar och<br />
kan komma att öka framöver.<br />
Odlingen i Sverige av bioenergigrödor, främst<br />
salix, är liten. Odlingen har under flera år hållit<br />
sig kring 15 tusen hektar och med en svagt avtagande<br />
trend. Studier om bioenergiodlingens<br />
lönsamhet pekar i olika riktningar. I en rapport<br />
som publicerats av <strong>Jordbruksverket</strong> dras slutsat-<br />
3 Källa: Kartläggning av mark som tagits ur produktion.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong>s rapportserie 2008:7.<br />
37<br />
26
KONKURRENSKRAFT<br />
KONKURRENSKRAFT<br />
sen att odlingen av bioenergigrödor, exemplifierat<br />
med salix, inte kommer att öka utan särskilda<br />
insatser 4 .<br />
Det finns ett antal hinder som måste undanröjas<br />
för att förutsättningarna för en expansion av odlingen<br />
ska underlättas. Ett sådant hinder är att<br />
organisationen av omhändertagandet av produkterna<br />
måste bli bättre. Detta gäller hela kedjan<br />
från skörden och fram till värmeverkens pannor.<br />
Ett annat hinder är att odlingen ställer helt andra<br />
krav än odlingen av ettåriga grödor. Att påbörja<br />
odling av energigrödor är ett långsiktigt beslut.<br />
Den maskinpark som används i odlingen av till<br />
exempel spannmål och vall är inte längre användbar.<br />
Vidare är det årliga arbetsbehovet<br />
ringa i förhållande till spannmåls- och vallodling.<br />
Omställning av hela eller delar av marken<br />
på ett jordbruksföretag är därför i många fall en<br />
åtgärd som kräver att incitamenten är tydliga<br />
och att lönsamheten är tillräcklig.<br />
Ifråga om odling av spannmål och oljeväxter för<br />
drivmedelsproduktion är det från jordbrukarens<br />
perspektiv egentligen egalt om produkten går<br />
till livsmedel eller foder, eller om den går till<br />
drivmedel. Det långsiktiga konkurrensförhållandet<br />
mellan å ena sidan livsmedel och foder<br />
och å andra sidan drivmedel fäller avgörandet<br />
om hur produkten används. Tillverkningskapaciteten<br />
i industriledet kan dock vara en trång<br />
sektor.<br />
4 Jordbruk, bioenergi och miljö, <strong>Jordbruksverket</strong>s rapportserie<br />
<strong>2009</strong>:22.<br />
38<br />
27
KONKURRENSKRAFT<br />
KONKURRENSKRAFT<br />
Enklare regler och bättre service<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> bedriver sitt regelförenklingsarbete<br />
på flera sätt. När verket deltar i utredningsarbete,<br />
svarar på remisser, deltar i förvaltningskommittéer,<br />
eller liknande ges förenklingsperspektivet<br />
stor tyngd. Arbetet startade<br />
2007 med ett särskilt projekt. I projektet fanns<br />
ett antal s.k. förenklingsgrupper som inom olika<br />
områden diskuterade och tog fram konkreta förslag<br />
till förenklingar. I grupperna ingick också<br />
representanter från näringen och andra myndigheter.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong>s förenklingsarbete sker<br />
inom områdena djurverksamhet, jordbrukarstöd,<br />
kontroll och tillsyn, miljöersättningar och landsbygdsutveckling,<br />
marknadsfrågor samt kundservice.<br />
De förslag som framkom i detta arbete,<br />
tillsammans med andra förslag som lämnats till<br />
verket eller initierats inom verket, finns med i<br />
<strong>Jordbruksverket</strong>s handlingsplan för regelförenklingar.<br />
Handlingsplanen ligger till grund för genomförandet<br />
av åtgärderna. Planen följs upp och<br />
uppdateras löpande.<br />
Tillväxtverket (tidigare NUTEK) redovisar årligen<br />
beräkningar av de administrativa kostnaderna<br />
för företagen. Sedan mätningarna gjordes<br />
första gången 2006 har de administrativa kostnaderna<br />
som är att hänföra till <strong>Jordbruksverket</strong>s<br />
ansvarsområde enligt Tillväxtverkets beräkningar<br />
t.o.m. 2008 minskat med drygt 25 miljoner<br />
kronor netto, vilket motsvarar en procentuell<br />
minskning på 7,1 %. Viktiga områden som bidrar<br />
till den administrativa bördan inom verkets<br />
område är märkning, identifiering och registrering<br />
av djur samt ansökan om direktstöd och<br />
landsbygdsstöd. <strong>Jordbruksverket</strong> redovisade i<br />
december <strong>2009</strong> ett underlag till regeringens arbete<br />
med regelförenklingar. Bland de åtgärder<br />
som <strong>Jordbruksverket</strong> genomfört kan nämnas<br />
elektronisk stalljournal för nötkreatur som medför<br />
att djurägare som rapporterar till djurregistret<br />
för nötkreatur inte längre behöver föra<br />
en separat stalljournal.<br />
Flera förenklingar har också skett bl.a. inom<br />
stödområdet, t.ex. när det gäller informationsmaterial,<br />
minskade informationskrav vid ansökan<br />
och förbättrade e-tjänster. Verket har också<br />
beslutat om ett s.k. serviceåtagande (som bl.a.<br />
visar vilka servicekrav kunder som vänder sig<br />
till <strong>Jordbruksverket</strong> kan förvänta sig) samt tagit<br />
fram en ny webbplats med flera nya tjänster. I<br />
verkets handlingsplan finns också förslag på ytterligare<br />
förenklingar som kan genomföras under<br />
2010 eller senare.<br />
Statistikproduktion<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> är en av Sveriges 26 statistikansvariga<br />
myndigheter och ansvarar för att publicera<br />
officiell statistik inom jordbruksområdet.<br />
Merparten av den statistik som tas fram är reglerad<br />
av EU. Det innebär att förutom att publicera<br />
statistik i rapporter och i databaser på vår webbplats,<br />
också överlämnar statistik till EU:s statistikmyndighet<br />
Eurostat. Syftet med att ta fram<br />
statistiken är att öka kunskaperna om jordbruket<br />
i Sverige genom att ge ett lättillgängligt och objektivt<br />
underlag för information, utredningar<br />
och forskning inom jordbrukssektorn. På EUnivå<br />
används statistiken för att utforma och utvärdera<br />
EU:s jordbrukspolitik. Årligen publiceras<br />
också rapporten ”Konsumtionen av livsmedel<br />
och dess näringsinnehåll”. Rapporten syftar<br />
till att redovisa storleken på konsumtionen av<br />
olika livsmedel per person och år i Sverige,<br />
samt hur konsumtionen förändras över tid.<br />
28<br />
39
KONKURRENSKRAFT<br />
Gårdsstöd, djurbidrag och marknadsregleringar<br />
Mål<br />
Ett kostnadseffektivt, enhetligt och korrekt<br />
genomförande av EU-stöden som bidrar till<br />
ett konkurrenskraftigt jordbruk.<br />
Måluppfyllelse<br />
I huvudsak uppfyllt (3) – kostnadseffektivt<br />
genomförande<br />
I huvudsak uppfyllt (3) – enhetligt genomförande<br />
I huvudsak uppfyllt (3) – korrekt genomförande<br />
Målen kostnadseffektivt, enhetligt och korrekt<br />
genomförande är i huvudsak uppfyllt. Jorbruksverkets<br />
bedömning om måluppfyllelse beskrivs<br />
nedan.<br />
Kostnadseffektivt<br />
Måluppfyllelsen är bedömd utifrån fem indikatorer.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong>s hanteringskostnader för<br />
EU-stöden uppgick 2008 till ca 266 mnkr. I detta<br />
belopp ingår ca 74 mnkr avseende blockinventeringen.<br />
Som framgår i inledningen till den<br />
finansiella redovisningen har nedlagda kostnader<br />
under 2008 och <strong>2009</strong> uppgått till drygt 250<br />
mnkr. För att på ett mer rättvisande sätt jämföra<br />
indextalen mellan åren togs nämnda kostnader<br />
2008 inte med i indexberäkningen av hanteringskostnaderna.<br />
Se <strong>Jordbruksverket</strong>s rapport<br />
Myndigheters kostnader och åtgärder vid hanteringen<br />
av EG-stöd 2008 (Rapport <strong>2009</strong>:7).<br />
Efter denna korrigering visar kostnadsindex att<br />
hanteringskostnaderna efter en period av successiv<br />
nedgång har ökat något under 2008. Detta<br />
kan i huvudsak förklaras av ökade kostnader<br />
inom landsbygdsprogrammet. Dock ligger index<br />
för 2008 klart under PLO-index med produktivitetsavdrag,<br />
vilket visar att målet är fullt uppfyllt.<br />
Kvalitetsarbetet som vi bedriver tillsammans<br />
med länsstyrelserna har främjat kostnadseffektiviteten,<br />
bland annat genom förbättringsförslag<br />
(fullt uppfyllt). IT-system som krävs för<br />
hantering av stöden fungerar i huvudsak bra.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> och länsstyrelserna har kundsupport<br />
inför sista ansökningsdag (fullt uppfyllt).<br />
När det gäller förenklingsarbetet påbörjades<br />
detta 2006-2007 och pågår fortfarande.<br />
Den totala årliga hanteringskostnaden under<br />
<strong>2009</strong> för EU-stöd vid <strong>Jordbruksverket</strong>, länsstyrelserna,<br />
Tullverket med flera redovisas på uppdrag<br />
av regeringen i en särskild rapport under<br />
mars 2010. <strong>Jordbruksverket</strong>s hanteringskostna-<br />
der för 2008 ligger ca 12 procentenheter under<br />
nivån för 2003, som är en jämförbar period innan<br />
arbetet med införandet av gårdsstödet kom<br />
igång. Detta beror i huvudsak på att stödhanteringen<br />
har blivit effektivare vid införandet av<br />
de nya direktstöden (gårdsstödet m.fl.) och inom<br />
marknadsstöden. Målet är därmed fullt uppfyllt.<br />
Tabell 10<br />
Kostnadsindex 1 för hanteringskostnad<br />
av EU-stöd för<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> 2<br />
2004 2005 2006 2007 2008<br />
Hanterings<br />
kostnad för<br />
EU-stöd, mnkr 235 222 189 185 192<br />
Index 112 106 90 88 91<br />
PLO-index 3<br />
utan produktivitetsavdrag<br />
109 113 116 120 122<br />
PLO-index 3<br />
med produktivitetsavdrag<br />
106 109 111 113 114<br />
1 Basår 2001-hanteringskostnader uppgick till ca 209,5 mnkr<br />
2 Länsstyrelsernas kostnader ingår inte.<br />
3 PLO-indexserien utgår från de generella PLO-talen med<br />
viktningen löner 70 %, lokaler 10 % och övriga förvaltningskostnader<br />
20 %. Produktivitetsavdraget ingår i komponenten<br />
löner.<br />
Källa: Finansdepartementets budgetavdelning och <strong>Jordbruksverket</strong><br />
Hanteringskostnaderna för EU-stöd har ökat<br />
<strong>2009</strong>. Skälen till ökningen är arbetet med att inventera<br />
landets blockarealer samt de följdeffekter<br />
som har uppstått i form av att ta om hand resultatet<br />
av de uppdaterade blockarealerna. På<br />
längre sikt finns dock förutsättningar för en förbättrad<br />
kostnadseffektivitet, främst i form av<br />
minskade kostnader på grund av färre fel i ansökningarna<br />
men även ett minskat kontrollbeting.<br />
En sammanvägd bedömning för målet<br />
kostnadseffektivitet ger att målet är i huvudsak<br />
uppfyllt.<br />
40<br />
29
KONKURRENSKRAFT<br />
KONKURRENSKRAFT<br />
Enhetligt<br />
Gemensamma administrativa rutiner (GAR) och<br />
handläggarstödet har stor betydelse för länsstyrelserna<br />
vid planering och handläggning av<br />
ärenden om jordbrukarstöd. Handläggningen av<br />
ärenden blir härigenom enhetlig inom landet<br />
och stödsökande behandlas lika. <strong>Jordbruksverket</strong><br />
följer upp detta genom besök hos länsstyrelserna<br />
och vid utbetalningsgranskning. För att<br />
fältkontroller ska genomföras enhetligt ger <strong>Jordbruksverket</strong><br />
ut kontrollinstruktioner, utbildar<br />
kontrollpersonal och handläggare vid länsstyrelser<br />
samt följer upp handläggning och kontroller<br />
vid besök på länsstyrelser för att säkerställa<br />
arbetets kvalitet. En checklista i form av<br />
ett kontrollprotokoll används vid kontrollerna.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> styr dock inte över det direkta<br />
genomförandet av handläggningen och kontrollerna,<br />
varför skillnader i praktiken finns kvar.<br />
Ett arbete har under året påbörjats för att mer i<br />
detalj fastställa rutinerna för handläggningen<br />
och kontroll i syfte att minimera dessa skillnader.<br />
Dessa åtgärder får full effekt för 2010 års<br />
stödverksamhet, varför målet är i huvudsak uppfyllt.<br />
Korrekt<br />
Måluppfyllelsen är gjord utifrån ett flertal indikatorer.<br />
Sverige har haft bland de lägsta beslutade<br />
finansiella korrigeringarna av samtliga<br />
EU:s medlemsländer.<br />
Finansiella korrigeringar beslutas av EU-kommissionen<br />
mot medlemsländerna p.g.a. överskridna<br />
tidsgränser för utbetalningar samt vid<br />
brister i tillämpningen av gemenskapslagstiftningen.<br />
Under perioden 1996-<strong>2009</strong> har 4 686<br />
mnkr sanktionerats av EU mot medlemsstaterna<br />
(EU-27) p.g.a. överskridna tidsgränser för gjorda<br />
utbetalningar. Av beloppet står Sverige för<br />
knappt 0,2 mnkr.<br />
De finansiella korrigeringarna på grund av brister<br />
i tillämpningen av gemenskapslagstiftningen<br />
under perioden 1999-<strong>2009</strong> uppgår till ca 51 674<br />
mnkr. Beslutade finansiella korrigeringar grundar<br />
sig på Kommissionens eget arbete inom ramen<br />
för godkännande av medlemsländernas räkenskaper.<br />
Av beloppet står Sverige för drygt<br />
194 mnkr.<br />
Under <strong>2009</strong> fattade EU inga beslut om finansiella<br />
korrigeringar för Sverige. Däremot kommer<br />
ett beslut att tas i början av 2010 vilket rör otill-<br />
räcklig kvalitet på nyckelkontroller och kompletterande<br />
kontroller avseende tvärvillkor under<br />
ansökningsåren 2005-2006. I den finansiella<br />
redovisningen är beloppet värderat till ca 31,4<br />
mnkr.<br />
Därutöver finns det ytterligare 12 revisionsärenden<br />
från 2005 och framåt som ännu inte är avslutade<br />
och där Kommissionen inte har tagit<br />
ställning till/föreslagit några korrigeringar. I ett<br />
av dessa ärenden har Kommissionen noterat<br />
brister i systemet för identifiering av skiften i<br />
den s.k. blockdatabasen. På grund av bl.a. denna<br />
revisionsrapport har Sverige genomfört en inventering<br />
av åker- och betsmarksblock under<br />
2008-<strong>2009</strong> till en kostnad om ca 227 mnkr.<br />
I bilaga 2 framgår beslutade finansiella korrigeringar<br />
för överskridna tidsgränser och brister i<br />
tillämpningen av gemenskapslagstiftningen fördelat<br />
på medlemsstatsnivå.<br />
Vid ”885-besök” på åtta länsstyrelser, Skogsstyrelsen<br />
och Sametinget under <strong>2009</strong> har det framkommit<br />
att GAR-föreskriften i huvudsak följts<br />
när det gäller jordbrukarstöden. Beträffande företagsstöd<br />
och projektstöd har vissa formella fel<br />
påträffats.<br />
Vid fältkontroller inom jordbrukarstöden har<br />
konstaterats att arealfelen har ökat något. År<br />
2007 var ej funnen areal 1,04 % och 2008 hade<br />
procentsiffran ökat till 1,08 %.<br />
Ett antal e-tjänster finns för att förenkla för företagare.<br />
Jordbrukare som lämnar in SAM-ansökan<br />
elektroniskt, antingen via SAM Internet eller<br />
genom konsulter via så kallad EDI (filöverföring),<br />
var 62 % under året, vilket är en ökning<br />
med 4 procentenheter sedan 2008. Målet på<br />
60 % har därmed uppfyllts.<br />
Licensansökningar via e-tjänst nådde sitt mål av<br />
utnyttjande 2008. Ansökan om skolmjölk via e-<br />
tjänst uppnådde en anslutningsgrad på 24,8 % i<br />
och med höstens ansökningsomgång och har<br />
därmed också uppnått sitt ursprungliga mål på<br />
25 %. Ansökan om exportbidrag har inte nått<br />
målet men den stora anledningen är att antalet<br />
ärenden om exportbidrag minskar. I dagsläget är<br />
det ytterst få produkter som berättigar till exportbidrag.<br />
En sammanvägd bedömning ger att<br />
målet är i huvudsak uppfyllt.<br />
30<br />
41
KONKURRENSKRAFT<br />
Utnyttjandet av direktstöden<br />
Tabell 11 Utfall (teuro) och andel av utnyttjade takbelopp (%) för stödåren 2007-<strong>2009</strong><br />
Stödformer 2 Utfall 1<br />
stödår 2007 tom<br />
<strong>2009</strong>-12-31<br />
Utfall 1<br />
stödår 2008 tom<br />
<strong>2009</strong>-12-31<br />
Utfall 1<br />
stödår <strong>2009</strong><br />
tom<br />
<strong>2009</strong>-12-31<br />
Prognos 1<br />
utfall stödåret<br />
<strong>2009</strong><br />
Prognos 2<br />
utnyttjande för<br />
stödåret <strong>2009</strong> %<br />
Gårdsstöd 661 499 (97,5 %) 661 554 (96,8 %) 577 010 3 667 330 3 96,9<br />
Stöd för proteingrödor 1 789 1 546 1 801 2 104 - 2<br />
Stöd för energigrödor 1 251 748 309 890 - 2<br />
Kontrakterad stärkelsepotatis 3 624 3 723 1 793 3 606 - 2<br />
Nationellt kuvert 4 3 241 (100,4 %) 3 036 (93,4 %) 26 3 3 261 3 99,8<br />
Handjursbidrag 35 213 (99,0 %) 31 574 (88,8 %) 18 369 3 34 758 3 97,9<br />
Återbetalning modulering 10 915 (99,2 %) 10 868 (98,8 %)<br />
Summa 717 532 713 049 599 308 711 949 97,0 5<br />
1 Fastställd kurs 2007: 1 euro = 9,2147 kr för samtliga stödformer.<br />
Fastställd kurs 2008: 1 euro = 9,7943 kr för samtliga stödformer.<br />
Fastställd kurs <strong>2009</strong>: 1 euro = 10,2320 kr för samtliga stödformer.<br />
Redovisade belopp är brutto. Utbetalde belopp är totalt för alla stöd ca 1,5 miljoner euro lägre p.g.a. avdrag för i huvudsak tvärvillkorsavvikelse<br />
och påföljder.<br />
2 För stödformerna gårdsstöd, återbetalning modulering, nationellt kuvert och handjursbidrag är det maximala tak som inte får överskridas. För<br />
resterande stödformer är det budgeterade taket för nationen Sverige beräknat utifrån ett maximalt tak i EU:s budget. Om ansökningarna totalt<br />
inom EU överstiger taket meddelas nytt belopp till Sverige.<br />
3 Beloppet är efter avdrag för modulering. Prognosen för utnyttjandet är beräknat från det nationella taket.<br />
4 Nationellt kuvert omfattar stöd för kvalitetscertifiering och stöd till mervärden i jordbruket.<br />
5 Det procentuella utnyttjandet är beräknat från det maximala taket för Sverige.<br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong><br />
Marknadsstöd<br />
Exportbidragen har haft en avtagande trend 2006-<br />
<strong>2009</strong>, ansökningsmängden har minskat med drygt<br />
55 %. Utbetalat stöd minskade under perioden<br />
2006-2008 med ca 25 % men ökade något under<br />
<strong>2009</strong> p.g.a. tillfälligt ökade bidrag för socker- och<br />
mejerisektorn.<br />
Utnyttjandet av det nationella taket för direktstöd<br />
förefaller bli något lägre än tidigare år. Utnyttjandet<br />
kan aldrig uppgå till 100 % eftersom markförändringar<br />
och arrendefrånträden etc. gör att vissa jordbrukare<br />
inte kan utnyttja alla sina stödrätter. Med<br />
tanke på ändrad betesmarksdefinition <strong>2009</strong> finns<br />
också anledning att tro att vissa jordbrukare har använt<br />
en säkerhetsmarginal i ansökan om stöd i syfte<br />
att undvika sanktioner vilket medför ett sämre utnyttjande<br />
av lantbrukarnas individuella stödrättskvoter.<br />
Därutöver konstateras avvikelser i kontroll<br />
(inkl. administrativ kontroll efter inventering) som<br />
leder till att beloppen för de enskilda jordbrukarna<br />
reduceras. Blockinventeringsprojektet <strong>2009</strong> har<br />
medfört att fler avvikelser än normalt har konstaterats.<br />
Offentlig lagring för spannmål och skummjölkspulver<br />
blev aktuellt för Sveriges del i slutet av<br />
2008. Under anmälningsperioden lagrades det in ca<br />
3 600 ton skummjölkspulver och ca 71 100 ton<br />
korn.<br />
42<br />
31
KONKURRENSKRAFT<br />
Blockprojektet<br />
Blockinventeringsprojektet har kostat cirka 227 miljoner<br />
kronor (inkl. de TA-medel och ytterligare medel<br />
som har avsatts). Budgeten var satt till 250 mnkr<br />
men av det har 24 mnkr använts för följdprojekt till<br />
blockprojektet.<br />
Vid projektavslut den sista december <strong>2009</strong> var 1 105<br />
tusen block klara. Det motsvarar 96,7 %. Cirka<br />
38 000 block återstår att inventera, varav länsstyrelsen<br />
ansvarar för att göra klart cirka 3 000 från kontrollerna<br />
i fält, vissa block i samband med upprättande<br />
av åtagandeplaner och nya block <strong>2009</strong>. Det<br />
återstår således cirka 35 000 block att inventera.<br />
Alla dessa block är granskade på skärm och de som<br />
återstår är de som måste besökas i fält beroende på<br />
att gränserna är oklara eller att det finns träd och<br />
buskar på markerna. Kostnaden för att slutföra inventeringen<br />
är beräknad till 35,6 mnkr.<br />
blockdatabasen. För åkermarken kan vi konstatera<br />
att de totala avvikelserna sammantaget är lägre än en<br />
procent.<br />
För betesmarken är cirka 84 % av blocken förändrade.<br />
Skillnaderna motsvarar 5 500 hektar ”ny” areal<br />
och 44 600 hektar som tas bort. För betesmarken<br />
är den negativa avvikelsen knappt 14 %. Den totala<br />
avvikelsen om även nu funnen areal räknas med är<br />
knappt 12 %. I uppgifterna ingår inte de block som<br />
har varit föremål för kontroll i fält. Det finns ett antal<br />
block med stora negativa avvikelser som påverkar<br />
statistiken. Minskningen beror främst på ny definition<br />
av betesmarker samt att fäbodbeten har justerats<br />
ned kraftigt.<br />
Inventeringen av åkermark har genomförts av drygt<br />
70 inventerare på två kontor, ett i Göteborg och ett i<br />
Stockholm. Arbetet med inventering av åkermark på<br />
skärm avslutades i oktober.<br />
Under början av <strong>2009</strong> arbetade cirka 160 personer<br />
med inventeringen i fält. Därefter har antalet minskat<br />
till ett genomsnitt av 115 personer under resten<br />
av året. Arbetet har bedrivits på 14 kontor.<br />
Vidare har knappt 24 800 förslag på ändringar av<br />
block i samband med ansökan om stöd <strong>2009</strong> behandlats.<br />
Av dessa har cirka 9 500 besökts i fält.<br />
Övriga har behandlats på skärm.<br />
För att hålla lantbrukarna uppdaterade med den senaste<br />
informationen har resultatet av inventeringen<br />
uppdaterats dagligen i SAM Internet.<br />
I februari upprättades en särskild kundservice, som<br />
ett komplement till verkets ordinarie kundtjänst,<br />
som skulle svara på frågor om inventeringen i allmänhet<br />
men även kunna svara på individspecifika<br />
frågor från lantbrukare och konsulter. Kundservicen<br />
kommer att avslutas efter årsskiftet.<br />
En analys av skillnader i arealer före och efter inventering<br />
visar att ca 68 % av blocken för åkermark<br />
förändrats på något vis. Förändringen består både i<br />
att blocken blir större och, vilket är vanligare, att<br />
blocken visar sig vara mindre. I faktiska arealer innebär<br />
detta att inventeringen visar att det finns<br />
17 300 hektar som inte tidigare varit med i blockdatabasen<br />
och 39 500 hektar som inte ska vara med i<br />
43<br />
32
KONKURRENSKRAFT<br />
KONKURRENSKRAFT<br />
Tabell 12<br />
Utfall av blockinventeringen<br />
Avvikelsegrupp Block, % Antal inventerade<br />
block, 1000-tal<br />
Inventerade hektar,<br />
1000-tal<br />
Arealavvikelse,<br />
1000 hektar<br />
Arealavvikelse,<br />
%<br />
Åkermark<br />
Oförändrat 28 210 398 0 0<br />
Högre 32 245 797 17 0,8<br />
Lägre 41 313 1 040 -40 -1,8<br />
Totalt 100 768 2 234 -22 -1,0<br />
Betesmark<br />
Oförändrat 16 29 39 0 0<br />
Högre 25 45 75 6 1,7<br />
Lägre 59 108 208 -44 -13,7<br />
Totalt 100 181 322 -39 -12,1<br />
Not. Uppgifterna avser den 31 december och innehåller inte uppgifter där block har delats eller att areal kategoriserats som enbart möjliga<br />
att söka miljöersättning för.<br />
Arealavvikelserna i procent är beräknade utifrån det totalt antal inventerade hektar jämfört med arealavvikelse i hektar.<br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong><br />
Omstruktureringsprogrammen för sockersektorn<br />
År 2006 beslutades om en ny marknadsordning<br />
för socker inom EU. I reformen ingick bl.a. ett<br />
stöd till de sockerföretag som frivilligt avstod<br />
delar av sin produktionskvot för socker. Danisco<br />
Sugar AB (numera Nordic Sugar AB) har avstått<br />
kvot och lagt ner Köpingebro sockerbruk<br />
samt avstått kvot och dragit ned produktionen<br />
på Örtofta sockerbruk.<br />
Neddragningen av produktionskvoten har medfört<br />
att jordbrukarna har fått minska sin sockerbetsodling,<br />
För att kompensera detta har de bl.a.<br />
erbjudits ett diversifieringsstöd. Det totala diversifieringsstödet<br />
är beroende av neddragningen<br />
av produktionskvoten. Därtill har Sverige<br />
erhållit ett fast belopp till ett övergångsstöd med<br />
anledning av neddragningen av betodlingen på<br />
Gotland och Öland.<br />
Diversifierings- och övergångsstöd till sockerproducenter<br />
Ett svenskt omstruktureringsprogram för sockersektorn<br />
2006/07 beslutades i december 2006<br />
och avsåg medel som genererats genom kvoter<br />
som avståtts under 2006/07. Inom detta program<br />
tilldelades diversifieringsstödet 4,66 mneuro<br />
och övergångsstödet 5 mneuro.<br />
Ytterligare ett omstruktureringsprogram för<br />
sockersektorn 2008/09 beslutades i september<br />
2008 och avsåg medel som genererats genom<br />
kvoter som avståtts under 2008/09. I detta program<br />
tilldelades diversifieringsstödet ca 4,7<br />
mneuro.<br />
Diversifieringsstödet gäller Blekinge, Gotlands,<br />
Hallands, Kalmar och Skåne län medan övergångsstödet<br />
endast gäller Gotland och Öland.<br />
Aktiviteter i de båda stödformerna får ske under<br />
perioden 2007-2011, medan utbetalningar av<br />
stöden får ske till och med september 2012.<br />
Stöden kan även sökas av andra aktörer än<br />
sockerproducenter om projektet gynnar sockerbetsproducenterna<br />
eller de regioner som påverkats<br />
av omstruktureringen av sockersektorn.<br />
Beslutsläget<br />
Starten för de båda stödformerna har varit trög<br />
men för diversifieringsstödet har antalet ansökningar<br />
ökat betydligt och beslutstakten har<br />
kommit igång ordentligt under <strong>2009</strong>, särskilt i<br />
Skåne där drygt 400 ansökningar om stöd har<br />
kommit in till länsstyrelsen och för dessa har<br />
hittills ett hundratal positiva beslut fattats.<br />
33 44
KONKURRENSKRAFT<br />
KONKURRENSKRAFT<br />
Budgeten för diversifieringsstödet är fördelad<br />
per åtgärd och län medan budgeten för övergångsstödet<br />
endast är fördelad på de båda öarna<br />
och får fritt användas till någon av de stödåtgärder<br />
som ingår i övergångsstödet utifrån de ansökningar<br />
om stöd som kommer in.<br />
Den åtgärd som efterfrågas mest i båda stödformerna<br />
är Modernisering i jordbruket medan<br />
åtgärden Samarbetsprojekt, i likhet med motsvarande<br />
åtgärd inom Landsbygdsprogrammet,<br />
fortfarande har mycket låg anslutning. För åtgärden<br />
Högre värden i jord- och skogsbruksprodukter,<br />
som endast finns i övergångsstödet, har<br />
ännu inga beslut om stöd fattats.<br />
Tabell 13<br />
Diversifierings- och övergångsstöd, budget 2007-2011, beviljat stödbelopp och utbetalda<br />
stödbelopp t.o.m. <strong>2009</strong><br />
Stödåtgärd Budget 2007-2010, tkr Beviljade stödbelopp,<br />
tkr<br />
Utbetalda stödbelopp,<br />
tkr<br />
Diversifieringsstödet 86 298 41 472 9 280<br />
Övergångsstödet 46 000 6 799 4 414<br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong><br />
Växters sundhet och kvalitet<br />
Mål<br />
Att upprätthålla ett gott sundhetsläge.<br />
Att bidra till att ett fullgott utsäde används<br />
inom jordbruk och trädgård samt till odling av<br />
sorter anpassade till svenskt jordbruk.<br />
Måluppfyllelse<br />
I huvudsak uppfyllt (3)<br />
I huvudsak uppfyllt (3)<br />
Sundhetsläget i landet<br />
Vid bedömning av måluppfyllelsen har hänsyn<br />
tagits till att antalet påträffade fall av växtskadegörare<br />
är något lägre än tidigare år. Samtidigt<br />
konstateras att systematisk inventeringsverksamhet<br />
av nya skadegörare bedrivs i mycket begränsad<br />
omfattning. Riskerna för att spridning<br />
av allvarliga växtskadegörare kan ske inom landet<br />
eller inom EU i övrigt utan upptäckt är därför<br />
påtagliga.<br />
Under 2008 visade det sig att utbredningen av<br />
tallvedsnematoder i Portugal var betydligt mer<br />
omfattande än vad som tidigare varit känt och<br />
även ett angripet träd i Spanien kunde konstateras.<br />
I december <strong>2009</strong> har också meddelats utbrott<br />
av tallvedsnematoder på Madeira. Under<br />
förra årets provtagningar av träemballage som<br />
följde med sändningar av olika slag från Portugal<br />
påvisades skadegöraren i 14 av ca 160 uttagna<br />
prov. I årets provtagningar, som varit betydligt<br />
mer omfattande, har tallvedsnematoder<br />
påvisats i några fall.<br />
Trots Sveriges godkännande som skyddad zon<br />
för bomullsmjöllus, Bemisia Tabaci, har även i<br />
år denna skadegörare påträffats ett flertal gånger<br />
på förökningsmaterial av julstjärna som levererats<br />
till landet. Denna art av bomullsmjöllus är<br />
vektor för ett stort antal virussjukdomar på tomater<br />
och det är därför angeläget att hindra en<br />
etablering i landet.<br />
Virussjukdomen pepinomosaikvirus har under<br />
året konstaterats i sju tomatodlingar. Tidigare år<br />
har endast ett utbrott 2001 konstaterats. Svampsjukdomen<br />
plötslig ekdöd som har en lång rad<br />
värdväxter har hittills i Sverige konstaterats på<br />
rhododendron.<br />
34<br />
45
KONKURRENSKRAFT<br />
KONKURRENSKRAFT<br />
Ett exemplar av den kinesiska långhorningen,<br />
Anoplophora glabripennis, har påträffats.<br />
Under året har inga fall av bakteriesjukdomen<br />
ljus ringröta påträffats och inte heller några ytterligare<br />
fall av den för landet nya rasen av potatiskräfta,<br />
ras 18.<br />
I kontrollen av växter och växtprodukter från<br />
land utanför EU har i sändningar av bladgrönsaker<br />
från Sydostasien även under <strong>2009</strong> upprepade<br />
gånger påträffats importförbjudna insekter,<br />
i första hand minerarflugor.<br />
Förebygga spridningen av allvarliga<br />
växtskadegörare<br />
I EU:s Ständiga Kommitté för fytosanitära frågor<br />
(SCPH) har under året beslutats om fortsatt<br />
skärpta krav för utförsel från Portugal av plantor,<br />
virke, bark, flis m.m. av barrträd i syfte att<br />
förhindra fortsatt spridning av tallvedsnematoder.<br />
Från och med 2010 gäller att allt träemballage<br />
som lämnar Portugal, oavsett virkets ursprung<br />
ska vara behandlat och märkt enligt den<br />
internationella fytosanitära standarden ISPM15.<br />
En annan potentiellt viktig skadegörare som<br />
diskuterats inom SCPH under året är Tuta absoluta,<br />
en minerare som orsakar skada på tomat.<br />
Spanien var först med att rapportera om utbrott<br />
2008.<br />
Även om inga nya fall av potatiskräfta Ras 18<br />
påträffats under året har verkets arbete fortsatt<br />
med att informera om riskerna för spridning av<br />
smitta.<br />
Under året har ytterligare cirka 70 företag ansökt<br />
om att få bli godkända av <strong>Jordbruksverket</strong><br />
för att få märka tillverkat träemballage enligt<br />
standarden ISPM15. Det innebär att nu närmare<br />
700 tillverkare av träemballage inom kort kommer<br />
att ha denna möjlighet och att de därmed är<br />
väl rustade att möta en kommande efterfrågan<br />
på sundhetsmässigt säkert träemballage även för<br />
handeln inom EU.<br />
I det tillsynsarbete som <strong>Jordbruksverket</strong> bedriver<br />
inom området är den dominerande anledningen<br />
till anmärkning i handeln med växter att<br />
det förekommer brister i kravet på märkning av<br />
växter med växtpass.<br />
Tabell 14<br />
Antal påträffade fall<br />
av allvarliga växtskadegörare<br />
I svensk växtproduktion<br />
I sändningar av växter<br />
och växtprodukter från<br />
andra länder<br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong><br />
Antal påträffade fall av allvarliga<br />
växtskadegörare<br />
2007 2008 <strong>2009</strong><br />
61 80 68<br />
32 79 55<br />
Med hänsyn till utvecklingen under året inbegripet<br />
nivån på inventeringsverksamheten bedöms<br />
målet om att upprätthålla ett gott sundhetsläge<br />
vara i huvudsak uppfyllt.<br />
Fullgott utsäde<br />
Målet att bidra till att ett fullgott utsäde används<br />
i landet förutsätter en hög användning av certifierat<br />
utsäde och att det certifierade utsädet uppfyller<br />
EU:s gemensamma minimikrav.<br />
I fråga om stråsäd har andelen certifierat utsäde<br />
under senare år legat runt ca 75 %, vilket är en<br />
tillfredsställande nivå enligt <strong>Jordbruksverket</strong>.<br />
Under växtodlingsåret 2008/<strong>2009</strong> har den totala<br />
kvantiteten certifierat utsäde av stråsäd minskat<br />
kraftigt, ca 16 %. Framförallt har certifieringen<br />
av vårsådda arter minskat, drygt 22 %. Det certifierade<br />
utsädets andel av det totala utsädesbehovet<br />
har, vad gäller stråsäd, minskat till ca<br />
67 % under 2008/<strong>2009</strong>.<br />
Volymminskningen för certifierat utsäde av<br />
stråsäd har främst en ekonomisk bakgrund. Den<br />
ökande användningen av eget utsäde har inte<br />
inneburit någon motsvarande ökning av antalet<br />
prov för att kontrollera kvaliteten hos detta utsäde.<br />
Det är därför rimligt att anta att den genomsnittliga<br />
utsädeskvaliteten, i fråga om stråsäd,<br />
har minskat något under 2008/<strong>2009</strong>.<br />
I fråga om utsädespotatis kan noteras en mindre<br />
minskning av den totala certifierade kvantiteten.<br />
Minskningen korresponderar tämligen väl med<br />
den minskning av odlingsarealen som har skett<br />
under samma period. Andelen certifierat utsäde<br />
kan därmed antas vara ungefär densamma, ca<br />
30-35 %, som tidigare år.<br />
För övriga växtslag (vallbaljväxter, vall- och<br />
grönytegräs, oljeväxter) kan certifieringsgraden<br />
inte bedömas på grund av en omfattande över-<br />
46<br />
35
KONKURRENSKRAFT<br />
KONKURRENSKRAFT<br />
lagring mellan åren. För dessa växtslag är certifieringsgraden<br />
tämligen hög och det finns, enligt<br />
<strong>Jordbruksverket</strong>s bedömning, inget skäl att anta<br />
att den skulle ha minskat under 2008/<strong>2009</strong>.<br />
Tabell 15<br />
Fröburna<br />
växtslag<br />
Certifierade kvantiteter utsäde,<br />
ton<br />
2006/07 2 2007/08 2 2008/09 2<br />
SJV 135 400 137 900 116 200<br />
FMAB 1 21 400 36 100 31 700<br />
Totalt 156 800 174 000 147 900<br />
Potatis 20 600 22 400 22 100<br />
1 FMAB = Frökontrollen Mellansverige AB<br />
2 Växtodlingsperiod dvs. höst och vår.<br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong> samt Frökontrollen Mellansverige AB<br />
Det certifierade utsädets andel av den totala utsädesanvändningen<br />
i landet kan, i fråga om<br />
spannmål och potatis, beräknas med ledning av<br />
uppgifter om åkerarealens användning och en<br />
uppskattad utsädesmängd per hektar.<br />
Tabell 16<br />
Certifierat utsäde – andel av<br />
den totala utsädesanvändningen<br />
(%)<br />
Växtslag 2006/07 2007/08 2008/09<br />
Spannmål 74 76 67<br />
Potatis 29 33 33<br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong><br />
Andelen certifierat utsäde innefattar för spannmål<br />
även utsäde som har förts in från annat EUland<br />
eller importerats från tredje land. För potatis<br />
avser redovisningen i tabellen ovan enbart<br />
utsäde producerat i Sverige eftersom uppgifter<br />
om införda kvantiteter inte finns tillgängliga på<br />
samma sätt.<br />
Andelen sorter i odling jämfört med vilka sorter som finns på den svenska<br />
sortlistan<br />
Enligt utsädeslagstiftningen får endast utsäde av<br />
godkända växtsorter saluföras på den inre<br />
marknaden, eller under givna villkor sådana sorter<br />
för vilka utsädesproducenten sökt godkännande<br />
och som finns i officiell provning.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> har tidigare år återrapporterat<br />
antalet ansökningar per år och antalet sorter på<br />
den svenska sortlistan. Detta visar dock inte om<br />
det är sorter på den svenska sortlistan som är i<br />
praktisk odling i landet. Från och med 2008<br />
rapporteras i stället hur stor andel av det certifierade<br />
utsädet som utgörs av sorter på den<br />
svenska sortlistan. De utländska sorterna saluförs<br />
i stor utsträckning av svenska företag, <strong>Jordbruksverket</strong><br />
gör därför inte någon värdering av<br />
hur förhållandet påverkar konkurrenskraften för<br />
utsädesföretagen. För det svenska lantbrukets<br />
konkurrenskraft är det viktigt att ha tillgång till<br />
sorter som är väl anpassade till svenska odlingsförutsättningar,<br />
oavsett om dessa har förädlats i<br />
Sverige eller utomlands.<br />
När det gäller köksväxter är det endast sorter av<br />
arterna konservärt och brun böna som finns på<br />
den svenska sortlistan. De svenska utsädesföretagen<br />
saluför därmed sorter som förädlats utomlands.<br />
Liksom för lantbruksväxterna är det<br />
frågan om tillgång till bra sortmaterial som påverkar<br />
odlingens konkurrenskraft.<br />
Tabell 17<br />
Andel av det certifierade utsädet<br />
som är sorter på den<br />
svenska sortlistan, %<br />
Växtslag 2006/07 2007/08 2008/09<br />
Vårkorn 26 31 31<br />
Höstvete 43 25 35<br />
Havre 79 75 78<br />
Vårvete 100 79 84<br />
Höstrågvete 98 96 96<br />
Ärt 46 48 46<br />
Höstraps 25 19 17<br />
Vårraps 63 14 52<br />
Potatis 41 40 43<br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong><br />
Med hänsyn till utvecklingen under året bedöms<br />
målet om att ett fullgott utsäde används och att<br />
sorter odlas som är anpassade till svenskt jordbruk<br />
vara i huvudsak uppfyllt.<br />
47<br />
36
miljö och<br />
landsbygd<br />
37
MILJÖ OCH LANDSBYGD<br />
Miljö och landsbygd<br />
Mål<br />
I detta avsnitt redovisas utvecklingen av olika indikatorer<br />
inom ramen för de miljökvalitetsmål där<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> har ett ansvar. En översiktlig analys<br />
görs också av utvecklingen av befolkning och<br />
sysselsättning på landsbygden jämfört med tätortsområden.<br />
Eftersom det inte finns några fastlagda<br />
mål för utvecklingen redovisas ingen analys av<br />
måluppfyllelsen på detta område. Slutligen rapporteras<br />
i avsnittet genomförandet av landsbygdsprogrammet<br />
för åren 2007-2013.<br />
Måluppfyllelse<br />
(avseende jordbrukssektorn)<br />
Fram till 2010 ska de svenska vattenburna utsläppen av fosforföreningar från mänsklig<br />
verksamhet till sjöar och vattendrag och kustvatten ha minskat med minst 20 % från<br />
1995 års nivå.<br />
Senast år 2010 ska de svenska vattenburna utsläppen av kväve från mänsklig verksamhet<br />
till haven söder om Ålands hav ha minskat med minst 30 % från 1995 års nivå.<br />
Senast år 2010 ska utsläppen av ammoniak i Sverige ha minskat med minst<br />
15 % från 1995 års nivå.<br />
Senast 2010 ska samtliga ängs- och betesmarker bevaras och skötas på ett sätt som bevarar<br />
deras värden. Arealen hävdad ängsmark ska ökas med minst 5 000 hektar och<br />
arealen hävdad betesmark av de mest hotade typerna ska ökas med minst 13 000 hektar<br />
till 2010 [i förhållande till 2000].<br />
Mängden småbiotoper ska bevaras i minst dagens omfattning i hela landet. Senast till<br />
2005 ska en strategi finnas för hur mängden småbiotoper i slättbygden ska kunna öka.<br />
Mängden kulturbärande landskapselement som vårdas ska öka till 2010 med ca 70 % [i<br />
förhållande till 2000]. Delmålet avser kulturbärande landskapselement i åkermark.<br />
Delvis uppfyllt (2)<br />
I huvudsak uppfyllt (3)<br />
Fullt uppfyllt (4)<br />
I huvudsak uppfyllt (3)<br />
I huvudsak uppfyllt (3)<br />
Delvis uppfyllt (2)<br />
Senast 2010 ska det nationella programmet för växtgenetiska resurser vara utbyggt och<br />
det ska finnas ett tillräckligt antal individer för att långsiktigt säkerställa bevarandet av<br />
inhemska husdjursraser i Sverige.<br />
Hälso- och miljöriskerna vid framställning och användning av kemiska ämnen ska minska<br />
fortlöpande fram till 2010 enligt indikatorer och nyckeltal som ska fastställas av berörda<br />
myndigheter.<br />
I odlingslandskapet ska minst 12 000 hektar våtmarker och småvatten anläggas eller<br />
återställas fram till 2010 [i förhållande till 2000]<br />
De svenska utsläppen av växthusgaser ska, som ett medelvärde för perioden 2008–2012,<br />
vara minst 4 % lägre än utsläppen år 1990.<br />
Den certifierade ekologiska odlingen vid utgången av 2010 bör minst uppgå till 20 % av<br />
Sveriges jordbruksmark.<br />
Fullt uppfyllt (växter) (4)<br />
I huvudsak uppfyllt (djur) (3)<br />
Delvis uppfyllt (2)<br />
I huvudsak uppfyllt (3)<br />
Målet kan inte bedömas<br />
Delvis uppfyllt (2)<br />
Målen angivna för åtgärder i det svenska landsbygdsprogrammet är uppfyllda eller på<br />
väg att uppfyllas under programperioden.<br />
Axel 1-i huvudsak uppfyllt (3)<br />
Axel 2-i huvudsak uppfyllt (3)<br />
Axel 3-delvis uppfyllt (2)<br />
Axel 4-delvis uppfyllt (2)<br />
Förutsättningarna för jordbruk och livsmedelsförädling i norra Sverige är goda Delvis uppfyllt (2)<br />
50<br />
38
MILJÖ OCH LANDSBYGD<br />
De indikatorer som avser att redovisa utvecklingen<br />
av miljön relaterar i första hand mot inriktningsmålet<br />
De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva<br />
och har en nyckelroll i Sveriges energiproduktion,<br />
men även mot målet om ett dynamiskt och<br />
konkurrenskraftigt näringsliv. I viss utsträckning<br />
relaterar också verksamheten mot målen om omtanke,<br />
ansvarstagande och hög etik (t.ex. stöd till utrotningshotade<br />
husdjursraser).<br />
<strong>Jordbruksverket</strong>s verksamhetskostnader har under<br />
året uppgått till 281 mnkr (19 % av hela resursbehovet)<br />
för den verksamhet som redovisas under detta<br />
kapitel.<br />
Miljö- och resurseffektivitet<br />
Under detta avsnitt behandlas samtliga delmål i miljömålssystemet<br />
där <strong>Jordbruksverket</strong> har miljömålsansvar<br />
eller sektorsansvar. Här behandlas även<br />
ekologisk produktion och vattenhushållning. Dessa<br />
områden har inga egna delmål i miljömålssystemet<br />
men har ändå stor betydelse för miljön.<br />
Ingen övergödning<br />
Delmål 1 Utsläpp av fosfor – Fram till 2010 ska de<br />
svenska vattenburna utsläppen av fosforföreningar<br />
från mänsklig verksamhet till sjöar och vattendrag<br />
och kustvatten ha minskat med minst 20 % från<br />
1995 års nivå. De största minskningarna ska ske i<br />
de känsligaste områdena. Jordbrukets andel är inte<br />
specificerat i delmålet eller i pågående åtgärdsprogram.<br />
Den senaste beräkningen från 2007 visar att läckaget<br />
från jordbruksmark som har antropogent ursprung<br />
har minskat med 8-9 % mellan åren 1995-<br />
2005. En indikation på att fosforförlusterna har<br />
minskat är de nationella växtnäringsbalanser som<br />
beräknas av Statistiska centralbyrån (SCB). Enligt<br />
beräkningarna har fosforeffektiviteten 5 ökat från 48<br />
till 64 % mellan 1995-2005 vilket visar att det skett<br />
en tydlig förbättring av fosforutnyttjandet i jordbruket.<br />
Utifrån modellberäkningar och ett antagande<br />
om att jordbruket också ska minska sina fosforutsläpp<br />
med 20 % till 2010 bedöms delmålet som till<br />
hälften uppfyllt. Åtgärder som beräknats spela stor<br />
5 Med kväve- respektive fosforeffektivitet menas i detta fall andelen<br />
kväve eller fosfor som bortförs från jordbruket av det som<br />
tillförs jordbruket under ett år. Bortförsel: vegetabilier för avsalu<br />
(ej fodergrödor som används i inhemskt jordbruk), animalieprodukter<br />
inklusive export av levande djur. Tillförsel: mineralgödsel,<br />
deposition, slam och andra organiska gödselmedel, kvävefixering<br />
från luft och baljväxter och foder som inte cirkulerar<br />
inom jordbruket.<br />
roll för att minska fosforförlusterna är grödfördelningen<br />
(ca 38 %), gödselgiva och gödslad areal<br />
(28 %) samt skyddszoner (11 %).<br />
Delmål 2 Utsläpp av kväve – Senast år 2010 ska de<br />
svenska vattenburna utsläppen av kväve från<br />
mänsklig verksamhet till haven söder om Ålands<br />
hav ha minskat med minst 30 % från 1995 års nivå.<br />
Delmålet är inte preciserat för jordbruket men i pågående<br />
åtgärdsprogram för minskade växtnäringsförluster<br />
inom jordbruket är målet att kväveutlakningen<br />
från åkermark ska minska med cirka 7 500<br />
ton till 2010 jämfört med 1995 års nivå.<br />
Enligt senaste modellberäkningen 2007 har kväveutlakningen<br />
från jordbruksmark (rotzonsutlakningen)<br />
minskat med ca 5 000 ton under perioden 1995-<br />
2005. En beräkning med lite annan metodik ger resultatet<br />
att kväveutlakningen minskat med ca 8 000<br />
ton från åkermark, dvs. målsättningen för jordbruket<br />
har nåtts. Beräkningarna kan alltså göras på mer<br />
än ett sätt. Det som är möjligt att säga utifrån dessa<br />
är att minskningen av kväveutlakningen inom jordbruket<br />
har 2005 minskat mellan 5 000 – 8 000 ton<br />
jämfört med 1995 års nivå. Minskningen har bedömts<br />
bero på flera åtgärder där grönträda (ca<br />
25 %), fånggrödor (ca 20 %), grödfördelning (ca<br />
20 %) och förbättrat kväveutnyttjande (ca 15 %)<br />
bidragit med de största minskningarna.<br />
Växtnäringsbalanser som beräknas av SCB visar<br />
också på att kväveeffektiviteten har ökat från 32 till<br />
39 % i jordbruket mellan 1995-2005, vilket stödjer<br />
bilden av en minskad utlakning.<br />
Måluppfyllelsen för att minska kväveutlakningen<br />
från jordbruket bedöms som i huvudsak uppfyllt.<br />
Delmål 3 Utsläpp av ammoniak - senast år 2010<br />
ska utsläppen av ammoniak i Sverige ha minskat<br />
med minst 15 % från 1995 års nivå.<br />
Delmålet är inte preciserat för jordbruket men pågående<br />
åtgärdsprograms målsättning för minskade<br />
51<br />
39
MILJÖ OCH LANDSBYGD<br />
ammoniakförluster från jordbruket är att förlusterna<br />
ska minska med 7 300 ton till 2010 räknat från 1995<br />
års nivå.<br />
Tabell 18 Ammoniakavgång från jordbruket<br />
1995 56 500<br />
1997 54 050<br />
1999 50 550<br />
2001 47 800<br />
2003 46 500<br />
2005 46 250<br />
2007 44 100<br />
Källa: Statistiska Centralbyrån<br />
Enligt de senaste beräkningarna har utsläppen av<br />
ammoniak totalt minskat med ca 19 % mellan 1995<br />
och 2007. Den senaste beräkningen från SCB av<br />
ammoniakavgången från jordbruket visar på en<br />
minskning med cirka 22 % jämfört med 1995. Det<br />
innebär att de uppsatta målen för ammoniak har<br />
nåtts. Den minskade ammoniakavgången beror förutom<br />
åtgärder som övergång från fast- till flytgödselhantering,<br />
förbättrad gödselhantering och spridningsteknik<br />
även på att antalet djur i jordbruket<br />
minskat.<br />
Åtgärdsprogrammet för att minska växtnäringsförluster<br />
från jordbruket<br />
I det svenska åtgärdsprogrammet för att minska<br />
växtnäringsförlusterna från jordbruket innefattas<br />
åtgärder som lagstiftning, rådgivning, miljöersättningar<br />
och försöks- och utvecklingsverksamhet.<br />
Lagstiftning<br />
Under <strong>2009</strong> har lagstiftningen som rör gödselhantering<br />
och spridning inom de utpekade nitratkänsliga<br />
områdena förstärkts. Förändringarna i lagstiftningen<br />
innebär bl.a. längre perioder under vintern<br />
än förut då spridning av gödselmedel är förbjuden,<br />
restriktioner under hösten att endast tillåta spridning<br />
i växande gröda eller inför höstsådd, att lämna ett<br />
skyddsavstånd vid spridning utmed vattendrag, begränsningar<br />
i tillförseln av stallgödsel till högst<br />
170 kg totalkväve per hektar och år resp. högst<br />
60 kg lättillgängligt kväve till höstsådd. De nya bestämmelserna<br />
som träder i kraft fr.o.m. den 1 januari<br />
2010 har beräknats minska utlakningen från rotzonen<br />
med ca 100 ton kväve.<br />
Kompetensutveckling<br />
Kompetensutveckling inom Landsbygsdsprogrammet<br />
är en viktig del för att nå målen med att minska<br />
växtnäringsförluster från jordbruket. Inom kompetensutveckling<br />
har rådgivningsprojektet Greppa<br />
Näringen en betydande utbildningsverksamhet för<br />
rådgivare och lantbrukare. Under <strong>2009</strong> har ca 500<br />
nya lantbrukare gått med i Greppa Närigen och<br />
medlemmarna är nu ca 7 500 st. Under <strong>2009</strong> har<br />
även ett arbete inom Greppa Näringen påbörjats<br />
med att förbereda för rådgivning om lantbruksföretagens<br />
klimatpåverkan.<br />
Miljöersättningar<br />
Inom miljöersättningarna kan man få stöd för att anlägga<br />
skyddszoner för att minska fosforförluster<br />
från åkermark till vattendrag. I dag finns det ca<br />
5 300 hektar skyddszoner i Sverige. Skyddszonerna<br />
har minskat på senare år (jmf ca 9 500 hektar 2007)<br />
och når inte målet på 7 000 hektar. Ett skäl till att<br />
intresset för skyddszoner minskat är att ersättningen<br />
sänkts och att dessa marktyper numera även ingår i<br />
gårdsstödet.<br />
Enligt beräkningar av olika åtgärders effekter på de<br />
totala fosforförlusterna har skyddszonerna bedömts<br />
minska förlusterna med ca 11 % av den totala<br />
minskningen från åkermark. Miljöersättningen<br />
Minskat kväveläckage (fånggrödor och vårbearbetning)<br />
förändrades under 2007. Bland annat begränsades<br />
området där lantbrukare kan få ersättningen,<br />
och ersättningen sänktes. Förändringarna speglas<br />
även i en minskad anslutning som under <strong>2009</strong> var<br />
ca 121 000 hektar jämfört med ca 134 000 hektar<br />
2008. Målet 140 000 hektar uppfylls inte riktigt<br />
<strong>2009</strong>.<br />
Skötsel av våtmarker beräknas till ca 6 500 hektar<br />
för <strong>2009</strong>. Detta är knappt 60 % av målet. Om vi<br />
räknar en reningseffekt motsvarande 100 kg kväve<br />
per hektar våtmark så har våtmarkerna minskat<br />
kväveutlakningen med ca 650 ton.<br />
Inom miljöersättningen Miljöskyddsåtgärder ställs<br />
också krav inom växtnäringsområdet när det bl.a.<br />
gäller att göra en växtnäringsbalans, en årlig växtodlingsplan<br />
samt analys av flytgödseln. Anslutningen<br />
till denna ersättning har ökat i jämförelse med<br />
tidigare år och är nu ca 263 000 hektar, men det är<br />
ännu en bit kvar till målsättningen 600 000 hektar<br />
ansluten areal.<br />
Försöks- och utvecklingsverksamhet<br />
Under <strong>2009</strong> har medel till sex nya projekt beviljats<br />
inom växtnäringsområdet. Projekten innefattar ammoniak<br />
i stallar, fosforutlakning från lerjordar, våt-<br />
52<br />
40
MILJÖ OCH LANDSBYGD<br />
markers effekt för minskat fosforläckage samt utlakning<br />
av kväve vid spridning i vall.<br />
Ett rikt odlingslandskap<br />
Delmål 1 Senast 2010 ska samtliga ängs- och betesmarker<br />
bevaras och skötas på ett sätt som bevarar<br />
deras värden. Arealen hävdad ängsmark ska ökas<br />
med minst 5 000 hektar och arealen hävdad betesmark<br />
av de mest hotade typerna ska ökas med minst<br />
13 000 hektar till 2010 (i förhållande till 2000).<br />
Enligt den officiella lantbruksstatistikens preliminära<br />
siffror för <strong>2009</strong> är arealen ängs- och betesmark<br />
483 000 hektar. Det är en minskning med 4 % sedan<br />
ifjol och 16 % sedan 2006. Statistiken bygger<br />
på lantbrukarnas ansökningar om arealbaserade<br />
stöd. Det finns inga säkra data över hur mycket<br />
ängs- och betesmark som ligger utanför stöden.<br />
Arealen ängsmark är 9 400 hektar vilket är oförändrat<br />
jämfört med i fjol men en ökning med 7 % jämfört<br />
med 2006. Arealen betesmark är 474 000 hektar<br />
vilket är en minskning med 4 respektive 17 %.<br />
För att följa upp delmålets kvalitativa aspekter används<br />
främst arealen ängs- och betesmarker med<br />
miljöersättningar. Inom miljöersättningarna kan<br />
skötseln anpassas till markernas värden. Arealen<br />
ängs- och betesmark som sköts med miljöersättningar<br />
är preliminärt 443 500 hektar för <strong>2009</strong>. Det<br />
är en minskning med 3 % sedan ifjol och 10 % sedan<br />
2006. Arealen slåtterängar med särskilda värden<br />
är 6 000 hektar vilket är en ökning med 5 respektive<br />
3 %. Arealen slåtterängar med allmänna<br />
värden är 2 400 hektar vilket är en minskning med<br />
8 % sedan ifjol men en ökning med 6 % sedan<br />
2006. Målet är att 10 000 hektar ska skötas på ett<br />
sätt som bevarar värdena. Arealen betesmarker med<br />
särskilda värden är 150 000 hektar vilket är en<br />
minskning med 2 jämfört med 2008 och 8 % jämfört<br />
med 2006. Arealen betesmarker med allmänna<br />
värden är 222 000 hektar vilket är en minskning<br />
med 4 respektive 14 %.<br />
Till de mest hotade betesmarkstyperna räknas ljunghed,<br />
alvar, skogsbete, betesmark i Norrland och fäbodbete.<br />
Statistik saknas för ljunghed. Arealen alvar<br />
med miljöersättning är 26 000 hektar vilket är en<br />
minskning med 1 % sedan ifjol och 3 % sedan<br />
2006. Målet är att 28 000 hektar ska skötas på ett<br />
sätt som bevarar värdena. Arealen skogsbete med<br />
miljöersättning är 13 000 hektar vilket är en minskning<br />
med 1 % sedan ifjol och 12 % sedan 2006.<br />
Målet är att 14 000 hektar ska skötas på ett sätt som<br />
bevarar värdena. För betesmark i Norrland är målet<br />
att 12 000 hektar ska skötas på ett sätt som bevarar<br />
värdena. Det målet var uppfyllt i fjol. Trenden sedan<br />
2006 är dock negativ. För fäbodbete är målet att<br />
det ska finnas 250 brukare. Det målet var uppfyllt<br />
ifjol och trenden mellan 2006 och 2008 är positiv.<br />
Siffror för <strong>2009</strong> saknas.<br />
Inför den fördjupade utvärderingen av miljökvalitetsmålen<br />
2007 bedömde <strong>Jordbruksverket</strong> att delmålet<br />
om ängs- och betesmarker kan nås till 2010<br />
om fler åtgärder sätts in (<strong>Jordbruksverket</strong>s rapport<br />
2007:15). I samband med översynen av landsbygdsprogrammet<br />
<strong>2009</strong> justerades ersättningsnivåerna<br />
för att bättre motsvara de faktiska skötselkostnaderna.<br />
Den generella arealtrenden de senaste åren<br />
är dock negativ. Ett nytt landsbygdsprogram, en ny<br />
betes-marksdefinition, ändrade gårdsstödsregler<br />
samt ändring av miljöersättningsreglerna i riktning<br />
mot gårdsstödsreglerna är faktorer som tillsammans<br />
med en noggrannare inventering av jordbruksmark<br />
förklarar arealminskningen.<br />
Delmål 2 Mängden småbiotoper ska bevaras i minst<br />
dagens omfattning i hela landet. Senast till 2005 ska<br />
en strategi finnas för hur mängden småbiotoper i<br />
slättbygden ska kunna öka.<br />
Avsikten med målet är att vända den negativa trenden<br />
för arter knutna till odlingslandskapet. Miljöersättningarna<br />
har haft stor betydelse för skötsel och<br />
nyanläggningar av småbiotoper, t.ex. anläggning av<br />
våtmarker. Samtidigt har småbiotoper försvunnit<br />
främst som en följd av nerläggning av jordbruksmark<br />
och igenväxning. Bedömningen av måluppfyllelsen<br />
är svår eftersom det saknas tillräckliga uppgifter<br />
om hur många biotoper som försvinner respektive<br />
tillkommer. Småbiotopernas kvalitet eller<br />
deras möjligheter att fungera som livsmiljöer för<br />
värdefulla arter är också en fråga som behöver belysas.<br />
Målet till 2005 om en strategi för fler småbiotoper<br />
är uppnått i och med <strong>Jordbruksverket</strong>s slättbygdsstrategi<br />
från 2004 (<strong>Jordbruksverket</strong>s rapport<br />
2004:23). För att bättre kunna följa utvecklingen av<br />
småbiotoperna har <strong>Jordbruksverket</strong> initierat ett projekt<br />
där data från flygbildstolkningen inom NILS<br />
(Nationell Inventering av Landskapet i Sverige)<br />
analyseras. Dessa analyser inleddes 2006 så det är<br />
fortfarande för tidigt att dra några slutsatser men<br />
analyserna kommer att bli värdefulla i uppföljningen<br />
framöver.<br />
Inför den fördjupade utvärderingen av miljökvalitetsmålen<br />
2007 gjorde <strong>Jordbruksverket</strong> bedömningen<br />
att delmålet bör kunna nås till 2010 om ytterligare<br />
åtgärder vidtas (<strong>Jordbruksverket</strong>s rapport<br />
2007:15). I samband med översynen av lands-<br />
53<br />
41
MILJÖ OCH LANDSBYGD<br />
bygdsprogrammet <strong>2009</strong> infördes ändringar för att<br />
ytterligare stimulera anläggning av våtmarker. Ersättningsnivåerna<br />
för mångfaldsträda höjdes kraftigt<br />
för att bättre motsvara priset på spannmål. Utanför<br />
landsbygdsprogrammets miljöersättningar har <strong>Jordbruksverket</strong><br />
inlett ett samarbete med bland annat<br />
LRF kring enkla mångfaldsåtgärder i slättbygden.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> har också initierat ett projekt om<br />
hur den ökade anläggningen av vindkraftverk kan<br />
användas för att skapa moderna småbiotoper i åkerlandskapet.<br />
Delmål 3 Mängden kulturbärande landskapselement<br />
som vårdas ska öka till 2010 med ca 70 % (i<br />
förhållande till 2000). Delmålet avser kulturbärande<br />
landskapselement i åkermark.<br />
Miljöersättningen för skötsel av natur- och kulturmiljöer<br />
i odlingslandskapet utgör grunden för uppföljningen<br />
av delmålet. Sambandet mellan skötsel<br />
och värden är dock inte entydigt. Siffrorna för <strong>2009</strong><br />
är preliminära. Den sammanlagda längden av linjära<br />
landskapselement är 31 000 kilometer. Det är en<br />
minskning med 3 % sedan ifjol och 19 % sedan<br />
2006. Målet är 40 000 kilometer. På grund av ändrade<br />
regler i samband med övergången till det nya<br />
landsbygdsprogrammet ingår inte öppna diken och<br />
träd- och buskrader i jämförelserna. Det totala antalet<br />
punktformiga landskapselement är 424 000 vilket<br />
är en minskning med 3 % sedan ifjol och 19 %<br />
sedan 2006. Målet är 620 000. Inför den fördjupade<br />
utvärderingen av miljökvalitetsmålen 2007 gjorde<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> bedömningen att ytterligare åtgärder<br />
krävs för att kunna nå delmålet till 2010 (<strong>Jordbruksverket</strong>s<br />
rapport 2007:15). Översynen av<br />
landsbygdsprogrammet <strong>2009</strong> resulterade inte i några<br />
ändringar.<br />
Delmål 4 Senast 2010 ska det nationella programmet<br />
för växtgenetiska resurser vara utbyggt och det<br />
ska finnas ett tillräckligt antal individer för att långsiktigt<br />
säkerställa bevarandet av inhemska husdjursraser<br />
i Sverige.<br />
Programmet för odlad mångfald löper som planerat.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> bedömer därför att den aspekten av<br />
delmålet kommer att uppfyllas. Miljöersättningen<br />
för hotade husdjursraser samt projektstödet till rasbevarande<br />
husdjursföreningar syftar till att bevara<br />
den genetiska resurs som våra husdjur är. Antalet<br />
individer i miljöersättningen bedöms inte vara tillräckligt<br />
många för att säkerställa bevarandet. Antalet<br />
ansökningar har visserligen ökat sedan övergången<br />
till det nya landsbygdsprogrammet, men det<br />
kan bero på regeländringar. Nuvarande insatsnivå<br />
räcker inte för att nå delmålet. Under <strong>2009</strong> har<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> tagit fram en handlingsplan för<br />
långsiktigt hållbar förvaltning av husdjursgenetiska<br />
resurser.<br />
Kompetensutveckling<br />
Åtgärden kompetensutveckling inom landsbygdsprogrammet<br />
är viktig för att nå de uppsatta målen.<br />
Större delen av arbetet med kompetensutveckling<br />
genomförs av länsstyrelserna.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> fördelar medel till nationella projekt<br />
t.ex. fågelskådare och lantbrukare i samarbete,<br />
kurskoncept för entreprenörer som röjer i betesmarker<br />
och enkla mångfaldsåtgärder i slättbygden.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> stödjer också länen i deras arbete<br />
genom att ordna fortbildningskurser för rådgivare<br />
och ta fram informationsmaterial i form av broschyrer<br />
och webbinformation som länen använder i sin<br />
verksamhet.<br />
Giftfri miljö<br />
Delmål 4 Hälso- och miljöriskerna vid framställning<br />
och användning av kemiska ämnen ska minska<br />
fortlöpande fram till 2010 enligt indikatorer och<br />
nyckeltal som ska fastställas av berörda myndigheter.<br />
För att kunna mäta hälso- och miljöriskerna med<br />
växtskyddsmedel används en beräkningsmodell<br />
som tagits fram av Kemikalieinspektionen (KemI).<br />
Med hjälp av modellen får vi riskindikatorer som<br />
siffror. Riskindikatorerna speglar trender i hälsooch<br />
miljöriskerna med växtskyddsmedel på längre<br />
sikt. Riskindex för växtskyddsmedel finns beräknat<br />
för perioden 1988- 2008.<br />
54<br />
42
MILJÖ<br />
MILJÖ<br />
OCH<br />
OCH<br />
LANDSBYGD<br />
LANDSBYGD<br />
Figur 6 Riskindex växtskyddsmedel 1998-2008<br />
140<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
Hektardoser<br />
Miljörisker<br />
Hälsorisker<br />
0<br />
1988<br />
1989<br />
1990<br />
1991<br />
1992<br />
1993<br />
1994<br />
1995<br />
1996<br />
1997<br />
1998<br />
1999<br />
2000<br />
2001<br />
2002<br />
2003<br />
2004<br />
2005<br />
2006<br />
2007<br />
2008<br />
Källa: Kemikalieinspektionen<br />
Den totala försäljningen till jordbruket, inklusive<br />
yrkesmässig frukt- och trädgårdsodling ökade kraftigt<br />
under 2008 (med 256 ton till 1933 ton). Detta<br />
har medfört att det teoretiska antalet hektardoser<br />
också har ökat kraftigt, medan ökningen för miljöresp.<br />
hälsoriskindex har varit svagare. Detta beror<br />
på att ökningen främst kan noteras för ämnen som<br />
har lägre riskpoäng än genomsnittet. Enligt preliminära<br />
rapporter från återförsäljare har användningen<br />
under <strong>2009</strong> åter minskat. Dessa svängningar mellan<br />
åren har noterats under hela mätperioden. Ökningen<br />
under 2008 berodde till stor del på en ökad herbicid-<br />
och fungicidanvändning som i sin tur bland annat<br />
berodde på en kraftigt ökad spannmålsodling<br />
under samma år. Däremot minskade insekticiderna<br />
där det finns flera högpoängämnen som påverkar<br />
riskindex. Minskningen kan ha berott på en återgång<br />
till mer normala nivåer efter omfattande rapsbaggeangrepp<br />
året innan. Trots att 2008 innebar en<br />
högre försäljning än år 2000 är miljöriskerna lägre.<br />
Jämför man hälsoriskerna på samma sätt har dessa<br />
ökat något jämfört med år 2000, dock inte i den utsträckning<br />
som kunde förväntas utifrån försäljningsökningen.<br />
Effektivitetsbedömningar av bekämpningsmedel<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> har under året yttrat sig över effektiviteten<br />
för ett 30-tal produkter till Kemikalieinspektionen.<br />
De flesta har rört nya ansökningar och<br />
fortsatta godkännanden. Genom att ärendena har<br />
kunnat redovisas till Kemikalieinspektionen inom<br />
angiven tid bör arbetet ha bidragit till att korta<br />
handläggningstiden.<br />
Försöks- och utvecklingsverksamhet<br />
Under <strong>2009</strong> har tillgängliga medel i huvudsak använts<br />
till fältförsök där man bl.a. undersökt möjligheterna<br />
att hålla nere doserna av växtskyddsmedel i<br />
lantbruksgrödorna och därmed minska jordbrukets<br />
miljöpåverkan.<br />
Kompetensutveckling<br />
Växtskyddscentralerna fortsätter att arbeta med sin<br />
samordnande roll inom rådgivningen. Genom att<br />
leda prognos- och varningsverksamheten, ta fram<br />
bekämpningsstrategier och rådgivningsmaterial,<br />
identifiera behov av försöks- och utvecklingsverksamhet<br />
och delta i utvärdering av denna, medverka i<br />
kurser och kontinuerligt ge ut lägesrapporter rörande<br />
växtskyddsproblem har man en stor genomslagskraft<br />
bland rådgivarna<br />
Centralt har även arbetet med Greppa växtskyddet<br />
fortsatt, dels genom att projektet har tilldelats pengar<br />
och dels genom deltagande i olika grupper som<br />
utvecklar verksamheten.<br />
Arbetet med åtgärder inom handlingsprogrammet<br />
Inom handlingsprogrammet för användning av bekämpningsmedel<br />
i jordbruks- och trädgårdsnäringen<br />
har ett flera nya åtgärder påbörjats. Ett nytt projekt<br />
för att sprida information rörande tekniska hjälpmedel<br />
och personlig skyddsutrustning vid användning<br />
av växtskyddsmedel har påbörjats. Arbetsmiljöverket<br />
är huvudansvarigt för projektet. En intervjuundersökning<br />
är genomförd och resultatet av den an-<br />
43 55
MILJÖ OCH LANDSBYGD<br />
vänds i det fortsatta arbetet. Projektet kommer att<br />
fortsätta under 2010.<br />
För att öka tydligheten avseende etiketter på förpackningar<br />
med växtskyddsmedel har ett annat projekt<br />
genomförts. Arbetet har resulterat i rekommendationerna<br />
för hur märkning av växtskyddsmedel<br />
ska se ut.<br />
Ett förslag till system för obligatoriskt funktionstest<br />
av utrustning för spridning av växtskyddsmedel vid<br />
yrkesmässig användning har presenterats under året.<br />
Dessutom har en grundutbildning för utförare av<br />
funktionstester av spridningsutrustning för växtskyddsmedel<br />
genomförts och bidrag till fyra utrustningar<br />
för funktionstest har beviljats under året.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> har deltagit i standardiseringsarbetet<br />
kring spridningsutrustning. Medel för detta ändamål<br />
har också utbetalats till SIS. Under hösten<br />
har verket har medverkat vid SPISE (Standardized<br />
Procedure for the Inspection of Sprayers in Europe)-konferensen<br />
i Brno, Tjeckien.<br />
Via ett projekt som drivs av LRF GRO har arbetet<br />
med att bredda tillgången av växtskyddsmedel i<br />
grödor som odlas i mindre omfattning och för mindre<br />
användningsområden (minor uses) fortsatt under<br />
året.<br />
Under året har <strong>Jordbruksverket</strong> inlett arbetet med<br />
att utforma anvisningar och regler för integrerat<br />
växtskydd. Integrerat växtskydd ska enligt EUdirektivet<br />
om en hållbar användning av växtskyddsmedel<br />
tillämpas av alla användare av växtskyddsmedel<br />
i landet senast fr.o.m. 2014. Som ett<br />
led i arbetet har ett seminarium om integrerat växtskydd<br />
och en workshop om integrerat växtskydd,<br />
funktionstest och behörighetsutbildningar anordnats.<br />
Myllrande våtmarker<br />
Delmål 4 I odlingslandskapet ska minst 12 000 hektar<br />
våtmarker och småvatten anläggas eller återställas<br />
fram till 2010 (i förhållande till 2000).<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> uppskattar att minst 7 120 hektar<br />
våtmarker och småvatten har anlagts eller återställts<br />
sedan år 2000. I fjol var siffran 6 750 hektar. Med<br />
våtmarker och småvatten som anlagts eller återställts<br />
sedan 2000 avses våtmarker som anlagts eller<br />
restaurerats inom landsbygdsprogrammet, fuktigavåta<br />
slåtterängar och betesmarker som restaurerats<br />
inom landsbygdsprogrammet samt våtmarker och<br />
småvatten som anlagts eller restaurerats utanför<br />
landsbygdsprogrammet. Våtmarker inom landsbygdsprogrammet<br />
är den kvantitativt viktigaste posten.<br />
Under <strong>2009</strong> fattades beslut om anläggning eller<br />
restaurering av 260 hektar våtmarker och 40 hektar<br />
fuktiga-våta slåtterängar och betesmarker. Därutöver<br />
fattades beslut om skötsel av 70 hektar våtmarker<br />
som anlagts eller restaurerats utanför landsbygdsprogrammet.<br />
Beslutssiffrorna är av samma<br />
storleksordning som fjolårets siffror. <strong>Jordbruksverket</strong><br />
saknar uppgifter om projekt som i alla avseenden<br />
ligger utanför landsbygdsprogrammet men bedömer<br />
att omfattningen av dessa är begränsad. I<br />
samband med översynen av landsbygdsprogrammet<br />
<strong>2009</strong> infördes ändringar för att ytterligare stimulera<br />
anläggning av våtmarker. Trots det är det inte troligt<br />
att målet kommer att nås.<br />
Begränsad klimatpåverkan<br />
Delmål, 2008-2012 Utsläpp av växthusgaser<br />
De svenska utsläppen av växthusgaser ska, som ett<br />
medelvärde för perioden 2008–2012, vara minst<br />
4 % lägre än utsläppen 1990. Sveriges totala utsläpp<br />
från jordbruket har minskat med 11 % mellan 1990<br />
och 2008 enligt Sveriges rapportering till FN:s<br />
Klimatkonvention. Mellan 2007 och 2008 minskade<br />
utsläppen med nästan 1 %. Störst minskning i ton<br />
koldioxidekvivalenter beror på minskade utsläpp<br />
från jordbruksmark, näst störst minskning beror på<br />
djurens, framförallt kornas, matsmältning och gödselhanteringen.<br />
Jämfört med 1990 har vi minskat<br />
antalet mjölkkor rejält medan köttdjuren ökat något.<br />
Samtidigt som utsläppen från jordbruket har minskat<br />
har Sveriges livsmedelskonsumtion ökat och<br />
således även importen av livsmedel. De utsläpp som<br />
är kopplade till importerade livsmedel kommer inte<br />
med i Sveriges rapportering utan rapporteras från de<br />
länder från vilka Sverige importerar dessa produkter.<br />
Utsläppen av växthusgaser från jordbruket beror på<br />
lustgas från kväve i mark, koldioxid från mulljordar,<br />
metan från djurens ämnesomsättning, mineralgödseltillverkning,<br />
metan och lustgas från gödselhantering,<br />
koldioxid från fossila bränslen i jordbruket,<br />
importerat foder, inlagring av koldioxid i övrig<br />
åkermark och inlagring av koldioxid i naturbetesmark.<br />
De specifika åtgärder som <strong>Jordbruksverket</strong> gör för<br />
att minska utsläppen är att ge stöd inom landsbygdsprogrammet<br />
till projekt eller investeringar<br />
som rör minskade utsläpp, energieffektivisering eller<br />
förnybar energi. För <strong>2009</strong> och framåt finns det<br />
öronmärkta pengar för att investera i biogasanläggningar<br />
och för 2010 – 2013 kommer ytterligare me-<br />
56<br />
44
MILJÖ OCH LANDSBYGD<br />
del. Under <strong>2009</strong> har 11 jordbruksföretag beviljats<br />
stöd.<br />
Som indikator för utsläppsminskning av växthusgaser<br />
från jordbrukssektorn har investeringar i biogasanläggningar<br />
valts. Det finns inte något nedbrutet<br />
mål för jordbruket och därför redovisar <strong>Jordbruksverket</strong><br />
inte någon bedömning.<br />
Mål om ekologisk produktion<br />
Produktionsmålet innebär att den certifierade<br />
ekologiska odlingen vid utgången av 2010 minst<br />
bör uppgå till 20 % av Sveriges jordbruksmark. Den<br />
certifierade ekologiska produktionen av mjölk, ägg,<br />
nötkött, griskött och matfågel bör öka kraftigt.<br />
Miljöersättning till ekologiska produktionsformer<br />
Inom det svenska landsbygdsprogrammet är ett av<br />
målen för miljöersättningen att 610 000 ha, motsvarande<br />
20 % av jordbruksmarken ska vara certifierad<br />
eller i karens för certifierad ekologisk produktion<br />
2013. Utifrån de siffror som finns tillgängliga, från<br />
2008, bedöms arealmålet för ekologisk produktion<br />
som delvis uppfyllt.<br />
För att följa arealutvecklingen används i första hand<br />
uppgifter från de godkända kontrollorganen för<br />
ekologisk produktion. Det är dock ett års eftersläpning<br />
i rapporteringen. Uppföljning sker därför även<br />
av certifierad åkerareal utifrån de uppgifter som<br />
hämtas från datasystemet för miljöersättning för<br />
ekologiska produktionsformer. Det är inte möjligt<br />
att från den statistiken få ut säkra uppgifter om certifierad<br />
betes- och slåttermarksareal.<br />
Siffrorna för <strong>2009</strong> blir inte helt klara förrän i juni<br />
2010 då kontrollorganen redovisar sina siffror. För<br />
2007 och 2008 finns siffror för den totala ekologiska<br />
jordbruksarealen i certifierad ekologisk produktion<br />
under omläggning, 271 500 ha respektive 336<br />
400 ha. 55 % av målet om 20 % ekologisk jordbruksmark<br />
har alltså nåtts under 2008.<br />
Kompetensutveckling<br />
Inom landsbygdsprogrammet finns åtgärden kompetensutveckling,<br />
bl.a. för ekologisk produktion.<br />
Kompetensutveckling inom ekologisk produktion är<br />
viktig för att nå de uppsatta målen. Större delen av<br />
arbetet med kompetensutveckling genomförs av<br />
länsstyrelserna.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> fördelar pengar till nationella projekt<br />
om kompetensutveckling inom ekologisk produktion.<br />
Vidare stödjer <strong>Jordbruksverket</strong> länen i deras<br />
arbete genom att ordna fortbildningskurser för<br />
rådgivare och ta fram informationsmaterial i form<br />
av broschyrer och webbinformation som länen använder<br />
i sin verksamhet. Under <strong>2009</strong> har <strong>Jordbruksverket</strong><br />
fördelat cirka 2 mnkr till olika projekt.<br />
Försöks- och utvecklingsverksamhet<br />
Under <strong>2009</strong> beviljade <strong>Jordbruksverket</strong> försöks- och<br />
utvecklingsbidrag till ekologisk produktion inom<br />
djurhälsa, husdjur, trädgård och växtodling. Totalt<br />
har cirka 12,6 mnkr fördelats till 32 projekt<br />
Vattenhushållning<br />
Vattnet i landskapet är en resurs som kan och ska<br />
användas av många. Det finns såväl samhälls- som<br />
privata intressen. Lagstiftning kring olika vattenverksamheter<br />
och tillståndsprövning är omfattande<br />
när det exempelvis gäller markavvattning och bevattning.<br />
Att hushålla med vattenresursen innebär<br />
att i största möjliga mån ta hänsyn till olika intressen<br />
och hur resursen påverkas av dessa. Den förväntade<br />
klimatförändringen utgör ett nytt inslag i<br />
begreppet vattenhushållning.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> har sedan år 2008 inom landsbygdsprogrammet<br />
genomfört ett projekt som benämns<br />
Klimatförändringarnas effekter - Kunskapsutveckling<br />
för odlingslandskapets aktörer. Bakgrunden<br />
är att Klimat och sårbarhetsutredningen<br />
(SOU 2007:60) identifierade odlingslandskapets<br />
långliggande tekniska system såsom markavvattningsledningar,<br />
invallningar och bevattningsanläggningar<br />
som kritiska för samhällets anpassning<br />
till framtida klimatscenarier. I utredningen föreslogs<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> att genomföra utökade informationsinsatser<br />
till jordbrukare kring klimatförändringar<br />
och dess effekter. Projektet har identifierat de<br />
viktigaste frågeställningarna och utvärderat effekterna<br />
för de tekniska systemen (täckdiken, dikningsföretag,<br />
invallningsföretag och bevattningsanläggningar)<br />
och underhållet av dessa. Vidare har även<br />
de juridiska aspekterna belysts.<br />
Under hösten <strong>2009</strong> har en förstudie påbörjats om<br />
konsekvenser för jordbrukets vattenanläggningar i<br />
ett förändrat klimat. Även denna är en följd av Klimat<br />
och sårbarhetsutredningen och utgör en kartläggning<br />
respektive statusbestämning av anläggningar<br />
för markavvattning och bevattning. I förstudien<br />
kommer förslag till åtgärder och bedömning av<br />
kostnader m.m. att presenteras. Förstudien kommer<br />
att utföras i samråd med berörda myndigheter och<br />
redovisas för projektägaren Naturvårdsverket senast<br />
under oktober 2010.<br />
57<br />
45
MILJÖ OCH LANDSBYGD<br />
Genetiskt modifierade växter<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> beslutar om tillstånd för innesluten<br />
användning (växthus, laboratorier) och avsiktlig utsättning<br />
(fältförsök) av genetiskt modifierade växter.<br />
Tillståndsprövningens tyngdpunkt ligger i miljöriskbedömning<br />
av den verksamhet som ansökan<br />
gäller. Under <strong>2009</strong> har verket beslutat om nytt eller<br />
förnyat tillstånd för tre anläggningar för innesluten<br />
användning och tre avsiktliga utsättningar. Dessutom<br />
ansvarar <strong>Jordbruksverket</strong> för underlag till<br />
svenska ståndpunkter om kommersiell användning,<br />
särskilt odling av genetiskt modifierade växter när<br />
det gäller miljöaspekter. Under <strong>2009</strong> har åtta ärenden<br />
om odling varit aktuella i olika faser av den<br />
EU-gemensamma hanteringen.<br />
Det förekommer ännu ingen kommersiell odling av<br />
genetiskt modifierade växter i Sverige. Däremot<br />
genomfördes fältförsök på sammanlagt 66 hektar<br />
under <strong>2009</strong> och det finns 31 anläggningar som har<br />
tillstånd för innesluten användning. Verksamhetsutövare<br />
är både universitet, högskolor och företag.<br />
Informationsspridning<br />
Under åren 2006-<strong>2009</strong> har genteknik varit ett av<br />
<strong>Jordbruksverket</strong>s fokusområden för kommunikation.<br />
Under <strong>2009</strong> har vi gett ut en broschyr om regler<br />
vid odling av genetiskt modifierade grödor i<br />
Sverige. Vi arbetar för att ha en levande kommunikation<br />
med den intresserade allmänheten. Vi har<br />
informerat om vårt arbete genom nyheter på vår<br />
webbplats och kommunicerar direkt genom mejl<br />
och telefon och har deltagit i möten och informationsinsatser<br />
som ordnats av intresseorganisationer.<br />
Utvecklingen på landsbygden<br />
Befolkning och sysselsättning<br />
Den svenska landsbygden är i många avseende brokig<br />
med avseende på hur förutsättningar och egenskaper<br />
som är betingade av geografiska lägen och<br />
naturen skiljer sig åt mellan olika platser. Detta har<br />
inneburit att det är vanligt att i olika utredningar<br />
och studier finna begreppet ”landsbygder”, där pluralformen<br />
indikerar att skillnader många gånger kan<br />
vara så omfattande att jämförelser kan bli svåra att<br />
göra. Inte desto mindre är det ur perspektivet om<br />
ambitioner för att stödja och stimulera utvecklingen<br />
på landsbygden betydelsefullt att kunna presentera<br />
en bild av hur utvecklingen är på landsbygden.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> har sammanställt en indelning av<br />
den svenska befolkningen enligt kriterier som tagits<br />
fram med utgångspunkt i den svenska landsbygdspolitiken.<br />
Denna sammanställning kallas Regional<br />
balans 6 och syftar till att åskådliggöra utvecklingen<br />
i olika former av landsbygd i riket. Med utgångspunkt<br />
i denna indelning (som använder begreppen<br />
tätortsområden, tätortsnära landsbygd, tätorter i<br />
gles- och landsbygd samt övrig gles- och landsbygd)<br />
har sedan landets kommuner indelats i fyra<br />
grupper: (1) storstadsområden, (2) stadsområden,<br />
(3) landsbygdsområden och (4) glest befolkade<br />
landsbygdsområden. Storstadsområden utgörs av de<br />
tre storstadsregionerna medan stadsområden består<br />
av större och medelstora kommuner med tillhörande<br />
pendlingskommuner. Övriga kommuner utgör den<br />
svenska landsbygden medan den glesa landsbygden<br />
utgörs av de landsbygdskommuner som har färre än<br />
5 invånare per kvadratkilometer.<br />
I tabellen nedan visas den samlade befolkningens<br />
storlek i dels de kommuner som ingår i stadsområdena<br />
(storstadsområden och stadsområden) enligt<br />
<strong>Jordbruksverket</strong>s indelning, dels landsbygdsområdena<br />
och de glest befolkade landsbygdsområdena.<br />
Uppgifterna i tabellen visar både situationen för<br />
folkmängden 2008 och den förändring av befolkningen<br />
som de olika områdena har haft under 2000-<br />
talet. En jämförelse visar att tillväxttakten i folkmängden<br />
i Sveriges stadsområden är starkast, nästan<br />
dubbelt så hög tillväxttakt som rikets. Samtidigt<br />
har folkmängdens utveckling varit negativ i de glest<br />
befolkade landsbygdsområdena. I övriga landsbygdsområden<br />
har folkmängdens storlek i det närmaste<br />
varit konstant (en svag minskning).<br />
6 Persson & Renström (2003).<br />
58<br />
46
MILJÖ OCH LANDSBYGD<br />
Tabell 19<br />
Storstads- och stadsområden<br />
Sveriges folkmängd 2008 fördelade<br />
på olika områden<br />
Befolkning<br />
2008<br />
Befolkningstillväxt<br />
2000-<br />
2008, %<br />
6 052 075 7,05<br />
Landsbygdsområden 2 919 323 -0,19<br />
Glest befolkade landsbygdsområden<br />
284 985 -6,38<br />
Hela riket 9 256 383 4,21<br />
Källa: Egen bearbetning enligt <strong>Jordbruksverket</strong>s områdesindelning<br />
När det gäller kommunerna som ingår i gruppen<br />
”Landsbygdsområden” finns det stora skillnader.<br />
Områden som finns i närheten av landets större och<br />
medelstora städer uppvisar i många avseenden en<br />
dynamisk utveckling. Detta gäller exempelvis Mälardalens<br />
landsbygd och landsbygdsområden i södra<br />
och västra Sverige. Samtidigt finns det ett stort antal<br />
kommuner inom denna grupp av kommuner som<br />
har en svag befolkningsutveckling. Landsbygdsområdena<br />
innehåller därför både delar av landet som är<br />
mycket expansiva och dynamiska, och områden<br />
med betydande problem.<br />
Flyttmönstren kompletterar ytterligare bilden av befolkningsutvecklingen.<br />
Analysen nedan är inriktad<br />
på hur de olika grupperna av kommuner förmår att<br />
attrahera människor i olika åldersgrupper i s.k. interna<br />
flyttströmmar (inom landet). Metoden som<br />
använts (s.k. shift-shareanalys) innebär att landets<br />
interna flyttströmmar mellan kommuner, aggregerat<br />
till grupper av kommuner, dekomponeras i syfte att<br />
kunna korrigera för den nationella utvecklingstrenden,<br />
den lokala/regionala befolkningsstrukturen och<br />
den lokala/regionala komparativa fördelen.<br />
Det är därmed den senare komponenten, den komparativa<br />
fördelen, med avseende på att attrahera inflyttare<br />
som är särskilt intresserant och då med avseende<br />
på hur olika kommungrupper förmår att<br />
locka till sig inflyttare i olika åldersgrupper efter<br />
korrigering för nationella tillväxttrender och den<br />
lokala/regionala befolkningsstrukturen. I figuren<br />
nedan visas hur de olika kommungrupperna har olika<br />
komparativ fördel med avseende på att locka till<br />
sig inflyttare (nettoinflyttning). Figuren visar att<br />
storstads- och stadsområdena har en stark attraktionskraft<br />
för framförallt ungdomar (17-24 år) samtidigt<br />
som landsbygdsområdena och den glest befolkade<br />
landsbygden har svårt att locka till sig dessa<br />
åldersgrupper. Nettoströmmarna för personer över<br />
35 år är små.<br />
Figur 7<br />
Skillnader mellan åldersgrupper med avseende på nettomigration till (från) gles landsbygd,<br />
landsbygd, stadsområden och storstadsområden 1997-2006, procent<br />
4%<br />
2%<br />
0%<br />
Flyttnetto<br />
-2%<br />
-4%<br />
-6%<br />
-8%<br />
-10%<br />
0-16 17-19 20-24 25-34 35-49 50-64 65-100<br />
Ålderskategori<br />
Storstadsområden Stadsområden Landsbygd Gles landsbygd<br />
Källa: Egen bearbetning<br />
59<br />
47
MILJÖ OCH LANDSBYGD<br />
Befolkningsperspektivet är ett bland många perspektiv<br />
på utvecklingen. Ett annat perspektiv som är<br />
intressant är hur arbetsmarknaden och sysselsättningen<br />
utvecklas. Med samma utgångspunkt för att<br />
indela landets kommuner i stadskommuner eller<br />
landsbygdskommuner kan också studeras hur antalet<br />
anställda är fördelade och hur utvecklingen varit<br />
på 2000-talet.<br />
I tabellen nedan visas hur antalet anställda i riket är<br />
fördelade mellan stadsområden, landsbygdsområden<br />
och glest befolkade landsbygdsområden. 2008<br />
återfanns omkring 68 % av alla anställda (dagbefolkning)<br />
i landets stadsområden. 29 % av de anställda<br />
fanns i landsbygdsområden samtidigt som<br />
3 % fanns i de glest befolkade landsbygdsområdena.<br />
Fördelningen är i stor utsträckning liknande den<br />
som visades för befolkningen ovan, med den skillnaden<br />
att anställda är något mer koncentrerade till<br />
stadsområdena jämfört med befolkningen. Detta<br />
kan tolkas som att finns en inpendling från landbygden<br />
till arbeten i städerna.<br />
Tabell 20 Antal anställda i Sverige 2008<br />
fördelade mellan olika områden<br />
Anställda<br />
2008<br />
Tillväxt antal anställda<br />
2002-<br />
2008<br />
Stadsområden 2 808 125 10,77 %<br />
Landsbygdsområden 1 166 280 7,73 %<br />
Glest befolkade landsbygdsområden<br />
121 831 9,46 %<br />
Hela riket 4 096 236 9,85 %<br />
Källa: Egen bearbetning enligt <strong>Jordbruksverket</strong>s områdesindelning<br />
Det finns en intressant skillnad när det gäller utvecklingen<br />
mellan befolkningens och antalet anställda<br />
eftersom det i det senare fallet (antalet anställda)<br />
inte är samma negativa utveckling under<br />
2000-talet som för befolkningen på landsbygden.<br />
Inte minst uppvisar den glesa landsbygden en förhållandevis<br />
vital utveckling när det gäller anställda<br />
jämfört med befolkningsutvecklingen. En tolkning<br />
är att landsbygdsområdena är starkare ur ett utvecklingsperspektiv<br />
när vi ser till sysselsättningsutvecklingen<br />
jämfört med hur befolkningen förändras.<br />
och personer med utländsk bakgrund är underrepresenterade<br />
inom jord- och skogsbrukssektorn och att<br />
dessa behövs för att stärka jämställdheten och för<br />
att utveckla landsbygdens ekonomiska och sociala<br />
liv. Ökad jämställdhet mellan kvinnor och män utgör<br />
också en horisontell prioritering i den svenska<br />
strategin.<br />
I programmet står det bland annat under åtgärden<br />
Affärsutveckling i mikroföretag att särskild uppmärksamhet<br />
bör riktas mot insatser som undanröjer<br />
hinder för kvinnors och ungdomars samt invandrares<br />
möjligheter till eget företagande.<br />
Eftersom landsbygdsprogrammet har som mål att<br />
öka antalet företag som drivs av kvinnor och personer<br />
med utländsk bakgrund är det angeläget att detta<br />
följs upp löpande under programperioden. <strong>Jordbruksverket</strong><br />
har därför under hösten <strong>2009</strong> gjort en<br />
studie för att kartlägga hur det ser ut när det gäller<br />
vem som leder landsbygdsföretagen och hur fördelningen<br />
ser ut bland företagen som har fått företagsstöd<br />
utifrån kön och födelseland. 7<br />
Studien omfattade dock inte projektstöden. De är i<br />
stor utsträckning förutsättningsskapande och kan ha<br />
stor effekt för kvinnors och utlandsföddas företagande.<br />
Företagsstöden är delvis måttstock på vilken<br />
effekt andra insatser inom programmet har. Lyckade<br />
projektsatsningar för exempelvis ökad jämställdhet<br />
kan leda till att fler kvinnor söker företagsstöd.<br />
Att programmets företagsstöd fortfarande till stor<br />
del domineras av jordbruksrelaterade stödformer<br />
påverkar naturligtvis andelen kvinnor och utlandsfödda<br />
jämfört med landet som helhet, eftersom<br />
mångfalden inom denna sektor är relativt låg. Det<br />
påverkar också möjligheterna för stödmyndigheterna<br />
att på kort sikt förändra den rådande bilden.<br />
En fjärdedel av alla företag i Sverige drivs av en<br />
kvinna med en viss skillnad mellan stad och land.<br />
Andelen är högre i stadsområdena än i landsbygdskommunerna.<br />
Bland de företag som har fått företagsstöd<br />
genom landsbygdsprogrammet är andelen<br />
kvinnor 18 %. Andelen kvinnor i den grupp av företag<br />
som har fått avslag på sin ansökan om stöd är<br />
avslagsfrekvensen för kvinnor 23 %. För männen är<br />
avslagsprocenten 20 %.<br />
Ökad jämställdhet och integration<br />
I landsbygdsprogrammet finns ett antal utvecklingsområden<br />
och prioriteringar som ska vara vägledande<br />
för hur olika aktörer ska arbeta med programmet.<br />
Ett område handlar om att unga, kvinnor<br />
7 Företagandet på landsbygd. <strong>Jordbruksverket</strong>s rapportserie<br />
<strong>2009</strong>:2.<br />
60<br />
48
MILJÖ OCH LANDSBYGD<br />
MILJÖ OCH LANDSBYGD<br />
MILJÖ OCH LANDSBYGD<br />
Nedanstående figur visar länsvis hur andelen kvinnor<br />
ser ut bland figur företagarna visar länsvis på landsbygden, hur andelen i grup-<br />
kvin-<br />
Nedanstående<br />
nor Nedanstående pen ser som ut fått bland företagsstöd figur företagarna visar samt länsvis på bland landsbygden, hur de andelen företag i gruppenor<br />
fått ser avslag som ut fått bland på företagsstöd sin företagarna ansökan. samt Det på bland landsbygden, är endast de företag i två i grup-<br />
som län,<br />
kvin-<br />
som<br />
fått pen Dalarnas avslag som fått och på företagsstöd sin Västernorrlands ansökan. samt Det bland är län, endast de som företag i andelen två som län,<br />
Dalarnas fått kvinnor avslag bland och på sin de Västernorrlands ansökan. företag som Det fått är län, endast företagsstöd som i andelen två län, är<br />
kvinnor Dalarnas högre än bland vad och som de Västernorrlands företag gäller landsbygden som fått län, företagsstöd som totalt andelen sett är i<br />
högre kvinnor länet. I än Västmanlands bland vad som de företag gäller län landsbygden som ligger fått andelen företagsstöd totalt kvinnor sett är i<br />
länet. högre bland dem I än Västmanlands vad som som fått gäller företagsstöd län landsbygden ligger på andelen nästan totalt kvinnor samma sett i<br />
bland länet. nivå som dem I Västmanlands för som samtliga fått företagsstöd län landsbygdsföretag ligger på andelen nästan kvinnor i samma länet,<br />
nivå bland men avslagsprocenten som dem för som samtliga fått företagsstöd är landsbygdsföretag hög. Av på de nästan företag i samma länet, som<br />
men nivå fått avslagsprocenten som för på sin samtliga ansökan är landsbygdsföretag hög. om företagsstöd Av de företag är i länet, 75 som %<br />
fått men kvinnor avslagsprocenten (vilket på sin dock ansökan endast är hög. om motsvarar företagsstöd Av de tre företag). är 75 som %<br />
kvinnor fått avslag (vilket på sin dock ansökan endast om motsvarar företagsstöd tre företag). är 75 %<br />
kvinnor Figur 8 (vilket dock Andel endast av landsbygdsföretag motsvarar tre företag). med<br />
Figur 8 en Andel kvinna av landsbygdsföretag som företagsledare med<br />
Figur 8 en bland Andel kvinna de av landsbygdsföretag som företagsledare<br />
som beviljats med<br />
bland en stöd kvinna de företag som företagsledare<br />
som beviljats<br />
stöd bland de företag som beviljats<br />
stöd<br />
20%<br />
20%<br />
15%<br />
20%<br />
15%<br />
10%<br />
15%<br />
10%<br />
5%<br />
10%<br />
5%<br />
0%<br />
5%<br />
0%<br />
0%<br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong><br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong><br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong><br />
Beviljat tom<br />
Beviljat 2008tom<br />
Beviljat 2008tom<br />
2008<br />
Beviljat tom<br />
Beviljat <strong>2009</strong>tom<br />
Beviljat <strong>2009</strong>tom<br />
<strong>2009</strong><br />
Utlandsföddas företagande<br />
Utlandsföddas företagande<br />
Utlandsföddas Andelen företag med företagande<br />
en utlandsfödd företagsledare<br />
Andelen är lägre på företag landsbygden med utlandsfödd än i stan och företagsledare ännu lägre<br />
är Andelen bland lägre på företag landsbygden med som beviljats utlandsfödd än i stan stöd och företagsledare<br />
inom ännu landsbygdsprogrammet.<br />
lägre de på företag landsbygden som Andelen beviljats än i utlandsfödda stan stöd och inom ännu är lands-<br />
dess-<br />
lägre<br />
lägre<br />
bland är<br />
bygdsprogrammet. bland utom högre de företag bland som avslagna Andelen beviljats än utlandsfödda beviljade stöd inom stöd. är landsbygdsprogrammet.<br />
positiv högre utveckling bland är avslagna Andelen att bland än utlandsfödda beviljade företag stöd. som är dess-<br />
har En<br />
dessutom<br />
En<br />
positiv utom beviljats högre utveckling stöd, bland har andelen är avslagna att bland företag än beviljade med företag en företagsledare<br />
född utveckling stöd, utanför har andelen är Europa att bland företag ökat de mellan med företag en 2008 företags-<br />
som och har<br />
stöd. som har En<br />
beviljats positiv<br />
ledare beviljats <strong>2009</strong>. född stöd, utanför har andelen Europa företag ökat mellan med en 2008 företagsledare<br />
född utanför Europa ökat mellan 2008 och<br />
och<br />
<strong>2009</strong>.<br />
<strong>2009</strong>.<br />
Figur 9<br />
Figur 9<br />
Figur 9<br />
30%<br />
30% 20%<br />
20% 30%<br />
10%<br />
10% 20%<br />
10%<br />
0%<br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong><br />
Andel av landsbygdsföretag som<br />
fått Andel företagsstöd av landsbygdsföretag till och med som<br />
fått <strong>2009</strong> Andel företagsstöd och av landsbygdsföretag som har till en och företagsledare<br />
företagsstöd som och som är utlandsfödd har till en och företagsle-<br />
med<br />
med som<br />
<strong>2009</strong> fått<br />
dare <strong>2009</strong> som och som är utlandsfödd har en företagsledare<br />
som är utlandsfödd<br />
Alla<br />
företag Alla<br />
företag 2007 Alla<br />
företag 2007<br />
2007<br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong><br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong><br />
Beviljat Avslag tom<br />
tom Beviljat <strong>2009</strong><br />
tom Beviljat <strong>2009</strong><br />
Avslag <strong>2009</strong>tom<br />
Avslag <strong>2009</strong>tom<br />
tom <strong>2009</strong> <strong>2009</strong><br />
Landsbygdsprogrammet 2007-2013<br />
Landsbygdsprogrammet 2007-2013<br />
Landsbygdsprogrammet 2007-2013<br />
Inledningsvis rapporteras genomförandet av landsbygdsprogrammet<br />
rapporteras 2007-2013 genomförandet enligt indelningen av lands-bygdsprogrammet<br />
Inledningsvis programmets fyra rapporteras huvudinriktningar 2007-2013 genomförandet enligt (axlar). indelningen av I lands-<br />
redo-i<br />
programmets bygdsprogrammet visningen av landsbygdsprogrammet fyra huvudinriktningar 2007-2013 enligt (axlar). ingår indelningen även I redo-<br />
ett i<br />
Inledningsvis<br />
visningen programmets avsnitt om av ökad landsbygdsprogrammet fyra jämställdhet huvudinriktningar och integration (axlar). ingår även I som redovisningen<br />
programmets om av ökad landsbygdsprogrammet jämställdhet horisontella och prioriteringar. integration ingår även som ett är<br />
ett är<br />
avsnitt<br />
en avsnitt programmets om ökad jämställdhet horisontella och prioriteringar. integration som är<br />
en Landsbygdsprogrammet av programmets horisontella består prioriteringar.<br />
av ca 30 stödåtgärder<br />
eller ersättningsformer, består var av och ca en 30 med stödåtgär-<br />
målbe-<br />
Landsbygdsprogrammet<br />
der Landsbygdsprogrammet skrivningar eller ersättningsformer, på olika nivåer består och var av och med ca en olika 30 med stödåtgärdesonter,<br />
eller omfattning, ersättningsformer, på olika resultat nivåer och var effekter. och med en olika med Jordbruks-<br />
tidshori-<br />
målbe-<br />
tidshori-<br />
målbeskrivningasonterskrivningaverket<br />
mäter omfattning, på och olika redovisar resultat nivåer måluppfyllelsen och effekter. med olika Jordbruksverkesonter,<br />
under programperioden mäter omfattning, och redovisar resultat med måluppfyllelsen och utgångspunkt effekter. Jordbruks-<br />
från löpande EU-<br />
tidshori-<br />
löpande<br />
under verket kommissionens programperioden mäter och riktlinjer redovisar med måluppfyllelsen beträffande utgångspunkt indikatorer. från löpande EUkommissionens<br />
under Här redovisar programperioden vi riktlinjer måluppfyllelse med beträffande utgångspunkt utifrån indikatorer. de från s.k. EUkommissionenfattningsindikatorerna<br />
redovisar vi riktlinjer måluppfyllelse dvs. beträffande antal utifrån beviljade indikatorer.<br />
stöd, s.k. om-<br />
an-<br />
om-<br />
Här<br />
fattningsindikatorerna Här tal hektar, redovisar antal vi deltagare måluppfyllelse dvs. osv. antal Resultat utifrån beviljade och stöd, s.k. effekter omfattningsindikatorerna<br />
hektar, antal deltagare dvs. osv. antal Resultat beviljade och stöd, effekter an-<br />
antatal<br />
hektar, antal deltagare osv. Resultat och effekter<br />
av beviljade stöd kommer att redovisas senare under<br />
beviljade programperioden stöd kommer bl.a. i att den redovisas halvtidsutvärdering senare un-<br />
av<br />
der av beviljade programperioden stöd kommer bl.a. i att den redovisas halvtidsutvärdering senare under<br />
programperioden bl.a. i den halvtidsutvärdering<br />
som ska vara klar i december 2010. Som förvaltningsmyndighet<br />
ska vara klar för i landsbygdsprogrammet december 2010. Som förvalt-<br />
lämnar<br />
som<br />
ningsmyndighet som <strong>Jordbruksverket</strong> ska vara klar därtill för i landsbygdsprogrammet december årligen en 2010. detaljerad Som förvaltningsmyndigheport<br />
till EU-kommissionen, därtill för landsbygdsprogrammet årligen regeringen en detaljerad och årsrap-<br />
lämnar över-<br />
årsrap-<br />
lämnar<br />
<strong>Jordbruksverket</strong><br />
port <strong>Jordbruksverket</strong> vakningskommittén till EU-kommissionen, därtill i vilken årligen regeringen <strong>Jordbruksverket</strong> en detaljerad och årsrapporskriver<br />
till programmets EU-kommissionen, genomförande.<br />
i vilken regeringen <strong>Jordbruksverket</strong> och över-<br />
be-<br />
övervakningskommittén<br />
beskrivevakningskommittén<br />
programmets genomförande.<br />
i vilken <strong>Jordbruksverket</strong> beskriver<br />
I årsrapporten programmets kommer genomförande.<br />
definitiva siffrorna avseende<br />
årsrapporten <strong>2009</strong> att kommer redovisas. de definitiva För miljöersättningarna<br />
siffrorna avse-<br />
I<br />
ende I och årsrapporten kompensationsbidraget <strong>2009</strong> att kommer redovisas. de definitiva För redovisas miljöersättningarna<br />
siffrorna i årsrapporten avseende<br />
stödåret kompensationsbidraget <strong>2009</strong> <strong>2009</strong>, att där redovisas. utbetalningar För redovisas miljöersättningarna<br />
för stödåret i årsrapporten <strong>2009</strong><br />
och<br />
stödåret och till en kompensationsbidraget mindre <strong>2009</strong>, del där sker utbetalningar i början redovisas av 2010. för stödåret i årsrapporten <strong>2009</strong><br />
till stödåret en mindre <strong>2009</strong>, del där sker utbetalningar i början av 2010. för stödåret <strong>2009</strong><br />
till en mindre del sker i början av 2010.<br />
49 61<br />
49<br />
49
MILJÖ OCH LANDSBYGD<br />
Mål och indikatorer i programmet<br />
Under hösten 2008 uppmärksammade <strong>Jordbruksverket</strong><br />
att det för vissa åtgärder fanns brister i överensstämmelsen<br />
i måluppfyllelsen och budgetutnyttjandegraden<br />
för axel 1, och axel 3. Under <strong>2009</strong><br />
lämnades ett förslag till revidering av landsbygdsprogrammet<br />
till EU-kommissionen som bl.a. gällde<br />
revidering av målen inom programmet. I början av<br />
2010 förväntas kommissionen fatta beslut om programändringen.<br />
Utfall av omfattningsindikatorerna (antal ha, antal<br />
företag) jämförs här med de reviderade målen eller<br />
omfattningsindikatorerna trots att dessa ännu inte är<br />
beslutade. I figuren nedan jämförs måluppfyllelsen<br />
med budgetutnyttjandet för perioden 2007-<strong>2009</strong>.<br />
Dessa tre år av hela programperioden motsvarar<br />
42,8 %, vilket medför att vid ett jämnt budgetutnyttjande<br />
ska 42,8 % av hela budgeten vara förbrukat<br />
vid utgången av <strong>2009</strong>. Även måluppfyllelsen i form<br />
av t.ex. antal företag som fått en viss form av stöd<br />
bör då också vara 40-45 %. Den måluppfyllelse<br />
som redovisas i figuren avser en vägd måluppfyllelse<br />
där budgetar för respektive åtgärd utgör vikter.<br />
Budgetutnyttjandet för axlarna 1, 3 och 4 mäts genom<br />
att jämföra beviljade medel mot den programbudget<br />
för perioden 2007-2013 som gällde t.o.m.<br />
<strong>2009</strong> dvs. 35 254 mnkr.<br />
Inom axel 1 är budgetutnyttjandet högre än 42,8 %<br />
samtidigt som måluppfyllelsen inte når upp till denna<br />
andel. Inom axel 2 når inte budgetutnyttjandet<br />
upp till 42,8 %. Samtidigt redovisas en måluppfyllelse<br />
på ca 85 %. Inom axel 2 har emellertid måluppfyllelsen<br />
beräknats som måluppfyllelsen för enbart<br />
<strong>2009</strong> där de olika åtgärderna vägts samman<br />
med ledning av budgeten för resp. åtgärd. Den stapel<br />
som redovisas i figuren för axel 2 är därför inte<br />
jämförbar med staplarna för måluppfyllelsen inom<br />
de andra axlarna. Inom axel 3 och 4 är måluppfyllelsen<br />
fortfarande låg, men har förbättrats jämfört<br />
med för ett år sedan. Även budgetutnyttjandet har<br />
förbättrats jämfört med för ett år sedan.<br />
För att visa hur genomförandet har fortskridit redovisas<br />
i figuren beviljade medel istället för utbetalade<br />
medel inom axel 1, axel 3 och 4 i tkr i syfte att<br />
ge en mer nyanserad bild av måluppfyllelsen och<br />
genomförandet. En beräkning som gjorts med ledning<br />
av historiskt material har visat att för åtgärder<br />
inom axlarna 1 och 3 är andelen medel som verkligen<br />
betalats ut i förhållande till beviljade medel<br />
nära ett. Detta innebär att de medel som beviljats<br />
också kan förväntas betalas ut senare. För axel 4<br />
saknas möjligheter att göra denna beräkning.<br />
Figur 10<br />
Måluppfyllelsegrad samt budgetutnyttjande 1 2007-<strong>2009</strong> per axel i % av hela programperioden<br />
90%<br />
80%<br />
70%<br />
60%<br />
50%<br />
40%<br />
30%<br />
20%<br />
10%<br />
0%<br />
Måluppfyllels egrad 2007‐<br />
2013, (viktat medelvärde<br />
per axel)<br />
B udgetutnyttjande 2007‐<br />
<strong>2009</strong><br />
Axel 1 Axel 2 Axel 3 Axel 4<br />
42,8 %<br />
1. För axel 1, 3 och 4 redovisas beviljat belopp budgetutnyttjande för perioden 2007-<strong>2009</strong>. För axel 2 redovisas utbetalda belopp för de tre<br />
åren i förhållande till budgeten för hela perioden. Måluppfyllelsen för axel 2 avser förhållandena under <strong>2009</strong>.<br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong><br />
62<br />
50
MILJÖ OCH LANDSBYGD<br />
Beslutsläget inom axel 1, 3 och 4<br />
Länsstyrelserna, Sametinget, Skogsstyrelsen och<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> har hittills beviljat drygt 4 000<br />
mnkr vilket motsvarar 39 % av programperiodens<br />
budget. Detta är ökning med 2 100 mnkr mot beviljade<br />
medel 2008.<br />
Den genomsnittliga årliga beslutstakten ligger för<br />
axel 1 och 3 på 1 192 mnkr mot beräknad beslutstakt<br />
på 1 132 mnkr i genomsnitt utslaget på hela<br />
programperioden. För att utnyttja hela programbudgeten<br />
måste beslutstakten för resterande år ligga på<br />
1 088 mnkr per år.<br />
För axel 4 har 452 mnkr beviljats under perioden<br />
2007-<strong>2009</strong>. För att utnyttja hela programbudgeten<br />
Figur 11<br />
måste beslutstakten för resterande år ligga på drygt<br />
480 mnkr per år.<br />
För att beslutsnivån ska anses vara på en acceptabel<br />
nivå bör 42,8 % vara intecknad i beslut. Totalt för<br />
axel 1 och 3 ligger beslutsnivån på 45 % vilket sannolikt<br />
beror på att en del större fleråriga projekt har<br />
beviljats medel. Axel 4 ligger på en beslutsnivå på<br />
19 %. Den låga beslutsnivån beror på att axel 4 kom<br />
igång sent.<br />
Budget 2007-<strong>2009</strong> samt beviljat stöd t.o.m. <strong>2009</strong> inom axel 1, 3 och 4, mnkr<br />
6 000<br />
5 000<br />
Beviljade medel tom <strong>2009</strong><br />
Budget 2007‐2013<br />
4 000<br />
Mnkr<br />
3 000<br />
2 000<br />
1 000<br />
0<br />
Axel 1 Axel 3 Axel 4<br />
Källa <strong>Jordbruksverket</strong><br />
Axel 1 Förbättra konkurrenskraften i<br />
jord- och skogsbruket<br />
Åtgärderna inom axel 1 syftar till att stärka konkurrens-<br />
och utvecklingskraften hos företagen inom<br />
jord- och skogsbruk, rennäring, livsmedelsproduktion<br />
och förädling på grundval av ett hållbart naturresursutnyttjande.<br />
Måluppfyllelse och budgetutnyttjande<br />
I nedanstående tabell redovisas måluppfyllelsen enligt<br />
de omfattningsindikatorer som anges i programmet<br />
och budgetutnyttjande, dvs. beviljade stöd<br />
i förhållande till budgetramen för hela programperioden<br />
2007-2013. Utfallen för 2007, 2008 och <strong>2009</strong><br />
redovisas dels separat och dels ackumulerat för treårsperioden.<br />
För att målet ska vara fullt uppfyllt bör<br />
måluppfyllelsen och budgetutnyttjande vara 42,8 %.<br />
Den samlade bedömningen av axel 1 är att målet i<br />
huvudsak är uppfyllt. Denna bedömning utgår från<br />
att den viktade måluppfyllelsen är 39 % och budgetutnyttjande<br />
drygt 51 % av programperioden.<br />
Beviljade medel har i jämförelse med 2008 förbättrats.<br />
För perioden 2007-<strong>2009</strong> har 333 mnkr mer utnyttjats<br />
jämfört mot 2007-2008 plus en femtedel av<br />
resterande bugdet för programperioden. Det högre<br />
utnyttjande <strong>2009</strong> beror till stor utsträckning på<br />
kompetensutveckling.<br />
Inom kompetensutveckling är målvärdet för antal<br />
deltagare och antal utbildningsdagar under budget<br />
beroende på att redovisningen sker efter att en utbildningsinsats<br />
är genomförd medan beslut om medel<br />
för att genomföra den tas före. Att en hög andel<br />
av budgeten är beslutad beror på att projekt spänner<br />
63<br />
51
MILJÖ OCH LANDSBYGD<br />
över flera år och att aktiviteterna även kan genomföras<br />
kommande år.<br />
Modernisering av jordbruksföretag utgör den budgetmässigt<br />
största åtgärden inom axel 1. Både antal<br />
företag som fått stöd och beviljade stöd följer planen<br />
i programmet. Under <strong>2009</strong> har stöd till investeringar<br />
för gårdsbaserad biogas införts och 11 företag<br />
har beviljats stöd. Inom jordbruket har antalet ansökningar<br />
om investeringsstöd har minskat med<br />
15 % mellan år 2008 och <strong>2009</strong>.<br />
Högre värde i jord- och skogsbruket (det s.k. förädlingsstödet)<br />
har inte nått upp till den beslutsnivå<br />
som planerats i programmet, däremot är antalet företag<br />
som fått stöd uppnått. Det innebär att stödbeloppet<br />
per företag är lägre än planerat. Ett möte för<br />
länsstyrelsernas handläggare har genomförts för att<br />
underlätta handläggningen. En skillnad mot föregående<br />
programperiod är att endast små och medelstora<br />
företag kan få stöd.<br />
Stöd till samarbete för utveckling av nya produkter<br />
har inte fått det intresse som förväntats. Det beror<br />
dels på att åtgärden är ny men också på att regelverket<br />
förutsätter att producenter och förädlingsföretag<br />
samordnar sig för en ansökan för att köpa in<br />
tjänster från en utvecklingsinstitution eller konsultföretag.<br />
Traditionellt är det institutionerna som sökt<br />
projektstöd. Särskilt informationsmaterial har tagits<br />
fram under året för att marknadsföra åtgärden men<br />
fler insatser behöver vidtas kommande år.<br />
Åtgärden för förbättrad infrastruktur har mest använts<br />
till vägförrättningar. Det är endast möjligt att<br />
ge stöd för projektering och tjänster inom åtgärden.<br />
Det är främsta anledning till att inte mer stöd har<br />
beviljats.<br />
Tabell 21<br />
Axel 1 Förbättra konkurrenskraften i jord- och skogsbruket<br />
Måluppfyllelse<br />
Omfattningsindikator<br />
/Budget<br />
Mål<br />
Utfall<br />
/Budgetutnyttjande<br />
Målvärde<br />
42,8 %<br />
Stödåtgärd 2007-2013 2007 2008 <strong>2009</strong> 2007-<strong>2009</strong> 2007-<strong>2009</strong><br />
Kompetensutveckling<br />
Jordbruk<br />
Antal deltagare 1 394 200 10 205 70 547 18 824 99 576 25,3 %<br />
Antal utbildningsdagar 1 445 300 8 355 23 044 23 222 54 621 12,3 %<br />
Budget/Beviljat stöd, tkr . 2, 4, 1 136 000 81 842 361 654 480 392 923 888 81,3 %<br />
Kompetensutveckling<br />
skogsbruk<br />
Antal deltagare 1 70 000 611 3 071 29 453 33 135 47,3 %<br />
Antal utbildningsdagar 1 83 000 651 6 339 14 958 21 948 26,4 %<br />
Budget/Beviljat stöd, tkr 2 314 000 - - 132 000 132 000 42,0 %<br />
Modernisering av jordbruksföretag<br />
Antal företag som fått<br />
inv.stöd<br />
6 600 3 425 1 178 1 403 3 006 45,5 %<br />
Budget/Beviljat stöd, tkr 2 2 406 752 160 345 462 678 534 133 1 157 156 48,1 %<br />
Högre värde i jord- och<br />
skogsbruksprodukter<br />
Antal företag som fått<br />
inv.stöd<br />
700 33 146 217 396 56,6 %<br />
Budget/Beviljat stöd, tkr 2 490 000 14 739 55 545 69 848 140 132 28,6 %<br />
Startstöd Antal personer som fått stöd. 1 100 175 301 283 759 69,0 %<br />
Budget/Beviljat stöd, tkr 2 280 000 40 639 67 059 39 282 146 980 52,5 %<br />
64<br />
52
Högre värde i jord- och skogsbruket (det s.k. förädlingsstödet)<br />
har inte nått upp till den beslutsnivå<br />
fler insatser behöver vidtas kommande år.<br />
som planerats i programmet, däremot är antalet företag<br />
som fått stöd uppnått. Det innebär att stödbevänts<br />
till vägförrättningar. Det är endast möjligt att<br />
Åtgärden för förbättrad infrastruktur har mest anloppet<br />
per företag är lägre än planerat. Ett möte för ge stöd för projektering och tjänster inom åtgärden.<br />
länsstyrelsernas handläggare har genomförts för att Det är främsta anledning till att inte mer stöd har<br />
MILJÖ MILJÖ OCH OCH LANDSBYGD<br />
underlätta handläggningen. En skillnad mot föregå-<br />
beviljats.<br />
Tabell 21 Axel 1 Förbättra konkurrenskraften i jord- och skogsbruket<br />
Måluppfyllelse/<br />
Budgetutnyttjande<br />
Måluppfyllelse<br />
Omfattningsindikator<br />
Mål Utfall<br />
Målvärde<br />
/Budgetutnyttjande<br />
/Budget<br />
42,8 %<br />
Omfattningsindikator<br />
Mål<br />
Utfall<br />
Målvärde<br />
Stödåtgärd /Budget 2007-2013 2007 2008 <strong>2009</strong> 2007-<strong>2009</strong><br />
42,8<br />
2007-<strong>2009</strong><br />
%<br />
Stödåtgärd till samarbete för Antal samarbetsinitiativ 2007-2013 3 2007 1 2008 8 <strong>2009</strong> 16 2007-<strong>2009</strong> 25 2007-<strong>2009</strong> 12,5 %<br />
utveckling av nya produkter<br />
Kompetensutveckling Antal deltagare 1 394 200 10 205 70 547 18 824 99 576 25,3 %<br />
Jordbruk<br />
Budget/Beviljat stöd, tkr 2 160 000 2 046 4 131 3 787 9 964 6,2 %<br />
Infrastruktur<br />
Antal utbildningsdagar 1<br />
Antal verksamheter som fått<br />
stöd<br />
Budget/Beviljat stöd, tkr . 2, 4, 445 300<br />
2 100<br />
1 136 000<br />
8 355<br />
28<br />
81 842<br />
23 044<br />
125<br />
361 654<br />
23 222<br />
173<br />
480 392<br />
54 621<br />
326<br />
923 888<br />
12,3 %<br />
15,5 %<br />
81,3 %<br />
Kompetensutveckling<br />
Budget/Beviljat stöd, tkr 2<br />
Antal deltagare 1<br />
210 000<br />
70 000<br />
5 619<br />
611<br />
5 117<br />
3 071<br />
5 903<br />
29 453<br />
16 639<br />
33 135<br />
7,9 47,3 %<br />
skogsbruk<br />
Summa Budget/Beviljat stöd, tkr 2 4 996 752 305 230 956 184 1 265 345 2 526 759 50,6 %<br />
Antal utbildningsdagar 1 83 000 651 6 339 14 958 21 948 26,4 %<br />
1 Indikatorerna visar utfallet efter det att beslutade insatser är avslutade.<br />
2 Budget enligt det godkända Budget/Beviljat programmet omräknat stöd, tkr till kursen 9,00 314 kr/euro. 000<br />
3 Omfattningsindikatorerna har reviderats under <strong>2009</strong>.<br />
- - 132 000 132 000 42,0 %<br />
4 <strong>Jordbruksverket</strong> har beviljat medel om 442 mnkr. Se tabell under Nationella projekt inom axel 1. Resterande del har länsstyrelsen fattat beslut<br />
Modernisering av jordbruksföretag<br />
inv.stöd<br />
Antal företag som fått<br />
6 600 3 425 1 178 1 403 3 006 45,5 %<br />
om.<br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong><br />
Budget/Beviljat stöd, tkr 2 2 406 752 160 345 462 678 534 133 1 157 156 48,1 %<br />
Nationella projekt inom axel 1<br />
Högre värde i jord- och<br />
skogsbruksprodukter<br />
Antal företag som fått<br />
inv.stöd<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> har en egen budget inom landsbygdprogrammet<br />
för att besluta om projekt som har<br />
betydelse för hela landet och inte är knutet till ett<br />
enskilt län. Nedan redovisas den del av kompetensutvecklingen<br />
jordbruk som <strong>Jordbruksverket</strong> har beviljat<br />
medel till. Resterande del av kompetensutveckling,<br />
jordbruk har länsstyrelsen beviljat medel<br />
till.<br />
Under <strong>2009</strong> har 69 projekt beviljats medel om totalt<br />
237 mnkr. Totalt för åren 2007-<strong>2009</strong> har 228 projekt<br />
beviljats medel om totalt 442 mnkr. Jordbrukverkets<br />
egna projekt är Kompetensutveckling för<br />
hållbart brukande, Ökad djurvälfärd, hållbarhet och<br />
konkurrenskraft inom svensk djurhållning och<br />
Team företagande. Av beslutade projekt med andra<br />
projektägare kan nämnas Säkert Bondförnuft, Referensgårdar<br />
nötkött och Hållbar utveckling vid naturbruksgymnasier<br />
m.m.<br />
700 33 146 217 396 56,6 %<br />
Budget/Beviljat stöd, tkr 2 490 000 14 739 55 545 69 848 140 132 28,6 %<br />
Startstöd Antal personer som fått stöd. 1 100 175 301 283 759 69,0 %<br />
Budget/Beviljat stöd, tkr 2 280 000 40 639 67 059 39 282 146 980 52,5 %<br />
Tabell 22<br />
Målområde<br />
Nationella Projekt, kompetensutveckling inom axel 1, beviljade stöd 2007-<strong>2009</strong>, fördelning<br />
per målområde, tkr<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> är projektägare,<br />
52 Andra projektägare, tkr<br />
Totalt, tkr<br />
tkr<br />
Begränsad klimatpåverkan 1 000 4 701 5 701<br />
Djurens välfärd 7 370 10 751 18 121<br />
Ekologisk produktion 40 333 7 908 48 241<br />
Ett rikt odlingslandskap 15 930 6 479 22 409<br />
Företagsutveckling axel 1 23 283 102 712 125 995<br />
Giftfri miljö 114 600 4 119 118 719<br />
Ingen övergödning 62 093 3 247 65 340<br />
Tvärvillkor/jordbruksrådgivning 2 535 35 175 37 710<br />
Summa 267 144 175 092 442 236<br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong><br />
65<br />
53
MILJÖ OCH LANDSBYGD<br />
Axel 2 Förbättra miljön och landskapet<br />
Åtgärderna inom axel 2 syftar till att bevara och utveckla<br />
ett attraktivt landskap och en levande landsbygd.<br />
Syftet är också att stimulera omställningen till<br />
en resurseffektiv och hållbar produktion med minskad<br />
miljöpåverkan. Åtgärderna ska bidra till att gemensamma<br />
och nationella miljömål på ett effektivt<br />
sätt kan uppnås. En helhetssyn skall utvecklas på<br />
landskapet som resurs för rekreation, utveckling<br />
och tillväxt, boende och som bärare av ett naturoch<br />
kulturarv. Axel 2 består till största delen av miljöersättningar.<br />
Dessa är femåriga åtaganden för att<br />
sköta mark eller djur på ett visst sätt. Miljöinvesteringar<br />
är stöd för tidsbegränsade projekt, t ex anläggning<br />
av våtmarker.<br />
Måluppfyllelse<br />
Den viktade måluppfyllelsen för <strong>2009</strong> är 85 %. I<br />
redovisningen av måluppfyllelsen ingår även stödåtgärder<br />
från programperioden 2000-2006. Dessa<br />
finansieras genom det nya programmets budget. Det<br />
redovisade utfallet visar slutligt utfall för stödåren<br />
2007 och 2008 samt preliminära värden för <strong>2009</strong>.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> har genomfört en inventering av all<br />
jordbruksmark i Sverige efter kritik från kommissionen.<br />
Inventeringen har försenat länsstyrelsens<br />
handläggning. Detta leder även till att uppgifterna<br />
för stödåret <strong>2009</strong> fortfarande är osäkra. Vissa av<br />
åtgärderna i axel 2 har låg måluppfyllelse eller en<br />
trend som pekar mot att målet inte kommer att nås<br />
till 2013, bland annat miljöersättningarna för betesmarker<br />
och slåtterängar, natur- och kulturmiljöer<br />
i odlingslandskapet, skyddszoner, miljöskyddsåtgärder<br />
och minskat kväveläckage. I flera av miljöersättningarna<br />
kommer ersättningsnivåerna att höjas<br />
från och med 2010, genom en ändring av landsbygdsprogrammet.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> har skapat en kommunikationsplan<br />
som beskriver orsakerna till en låg eller minskande<br />
anslutning. Som ett resultat av kommunikationsplanen<br />
kommer informationsmaterial att levereras<br />
under våren 2010. Webbtexter, ansökningshandlingar<br />
och SAM-internet ska förbättras så att lantbrukare<br />
och andra sökande lättare ska kunna ta till<br />
sig informationen.<br />
Arealen i betesmarker och slåtterängar har enligt<br />
prognosen minskat. En sannolik orsak till minskningen<br />
är att definitionen av betesmark som ger ersättning<br />
har skärpts. Inventeringen av jordbruksmark<br />
under <strong>2009</strong> har visat att vissa betesmarker och<br />
slåtterängar inte längre är aktuella för ersättning.<br />
Beloppen höjs från och med 2010 för flertalet betesmarker<br />
och slåtterängar, både för att öka anslutningen<br />
och för att kompensera vissa marker som<br />
inte längre kan få gårdsstöd.<br />
Utvald miljö är miljöersättningar och miljöinvesteringar<br />
som länsstyrelserna mer självständigt kan utforma<br />
och prioritera mellan jämfört med andra mer<br />
generellt utformade ersättningsformer. De lokala<br />
förutsättningarna och behoven ska styra vad pengarna<br />
används till. Budgetutnyttjandet har varit lågt<br />
för utvald miljö 2007-<strong>2009</strong>, men med stor variation<br />
mellan län och enskilda insatser. <strong>Jordbruksverket</strong> i<br />
samarbete med länsstyrelserna och Sametinget tar<br />
fram åtgärder för att öka anslutningen. I utvald miljö<br />
ingår bland annat åtgärder för att anlägga och restaurera<br />
våtmarker samt att restaurering av betesmarker<br />
och slåtterängar. Måluppfyllelsen för anläggning<br />
av våtmarker anges ackumulerat.<br />
Utvald miljö är tillsammans med miljöersättningar<br />
den viktigaste komponenten i det pågående kommunikationsarbetet.<br />
Information är en nyckelåtgärd<br />
för att öka anslutningen. Broschyrer, informationsträffar<br />
och uppmärksammade enskilda insatser har<br />
lett till en ökad förståelse och kunskap om de olika<br />
insatserna.<br />
För skogliga åtgärder har Skogsstyrelsen kommit<br />
igång med att fatta beslut. Skogsstyrelsens bedömning<br />
är att det finns intresse för stöden och att man<br />
kommer att nå upp till målen.<br />
66<br />
54
MILJÖ OCH LANDSBYGD<br />
Tabell 23<br />
Axel 2 Förbättra miljön och landskapet<br />
Stödåtgärd Omfattningsindikator Mål år Utfall Prognos Måluppfyllelse<br />
2013 2007 2008 <strong>2009</strong> <strong>2009</strong> %<br />
Kompensationsbidrag Antal ha 530 000 562 876 565 324 566 300 107 %<br />
Antal företag 20 200 21 264 20 669 20 300 100 %<br />
Vallodling Antal ha 900 000 895 400 895 300 905 500 101 %<br />
Antal företag 41 000 40 200 39 500 39 100 95 %<br />
Betesmarker och slåtterängar Antal ha 500 000 456 900 457 100 443 500 89 %<br />
Antal företag 38 000 34 700 32 971 35 700 94 %<br />
Skötsel av våtmarker Antal ha 11 300 5 544 5 930 6 500 58 %<br />
Antal projekt 2 000 1 1 538 1 699 1 800 90 %<br />
Ekologiska produktionsformer Antal företag (totalt) 21 000 14 950 13 060 11 300 54 %<br />
Antal företag (certifierade<br />
eller under omställning)<br />
Antal djurenheter (totalt)<br />
Antal djurenheter (certifierade<br />
eller under<br />
omställning)<br />
12 000 3 270 3 700 4 300 36 %<br />
160 000 182 000 191 000 165 000 2 103 %<br />
150 000 109 000 128 000 126 000 2 84 %<br />
Natur- och kulturmiljöer i odlingslandskapet<br />
Antal ha 810 000 676 915 655 200 570 000 70 %<br />
Antal företag 15 000 12 331 12 207 12 400 83 %<br />
Natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet<br />
Antal ha 2 500 1 300 2 093 2 900 116 %<br />
Antal förvaltare, organisationer<br />
och samebyar<br />
200 173 223 322 162 %<br />
Minskat kväveläckage Antal ha 175 000 3 148 600 134 500 121 000 69 %<br />
Antal företag 7 000 6 300 5 900 5 700 81 %<br />
Skyddszoner Antal ha 9 000 4 9 400 7 000 5 300 59 %<br />
Antal företag 4 500 4 000 2 700 1 800 40 %<br />
Miljöskyddsåtgärder Antal ha 600 000 277 500 241 000 263 000 44 %<br />
Antal företag 10 000 2 500 2 400 2 400 24 %<br />
Bruna bönor, Öland Antal brukare 70 45 42 42 60 %<br />
Antal ha 700 498 486 460 66 %<br />
67<br />
55
MILJÖ OCH LANDSBYGD<br />
Stödåtgärd Omfattningsindikator Mål år Utfall Prognos Måluppfyllelse<br />
2013 2007 2008 <strong>2009</strong> <strong>2009</strong> %<br />
Traditionella husdjursraser Antal brukare 1 000 773 1 026 1 084 108 %<br />
Antal djurenheter 5 000 4 524 6 121 6 600 132 %<br />
Antal rasföreningar 15 6 13 13 87 %<br />
Utvald miljö, Anläggning och restaurering<br />
av våtmarker<br />
Utvald miljö, Restaurering av<br />
betesmarker och slåtterängar<br />
Antal ha 5 300 5 170 615 1 200 23 %<br />
Antal ha 18 000 6 1 153 2 783 4 100 23 %<br />
Skogliga åtgärder Antal skogsägare 10 000 - - - -<br />
1 Våtmarker: Indikatorn har justerats från 3 500 till 2 000 företag.<br />
2 Ekologisk certifierad produktion och kretsloppsinriktad produktion: Det saknas uppgifter om all jordbruksareal <strong>2009</strong> i eftersom omfattningsindikatorerna<br />
inbegriper certifierad ekologisk areal som rapporteras av kontrollorgan. Preliminära uppgifter finns för åkermark med åtagande i miljöersättningen.<br />
De visar på en minskning av total åkerareal i åtagande, men en ökning av åkerarealen i certifiering eller karens och som ingår i åtagande.<br />
Denna areal ökade från ca 233 000 ha 2008 till ca 280 000 ha <strong>2009</strong>. Ekologisk djurhållning: Uppgiften är osäker. När ärendena handlagts<br />
klart har antal djurenheter sannolikt ökat.<br />
3 Minskat kväveläckage: Indikatorn har justerats från 140 000 ha till 175 000 ha samt från 5 500 till 7 000 företag.<br />
4 Skyddszoner: indikatorn har justerats från 7 000 till 9 000 ha samt från 3 500 till 4 500 företag.<br />
5 Målet gäller totalt antal hektar som anläggs eller restaureras under programperioden.<br />
6 Restaurering av betesmarker och slåtterängar: Målet avser totalt antal hektar som restaureras under programperioden.<br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong><br />
Axel 3 Diversifiering och förbättrad<br />
livskvalitet på landsbygden<br />
Åtgärderna inom axel 3 har som mål att främja en<br />
ökad diversifiering av landsbygdens näringsliv, i<br />
syfte att främja sysselsättning, högre livskvalitet för<br />
dem som bor på landsbygdens samt ett hållbart nyttjande<br />
av landsbygdens samlade resurser. Åtgärder<br />
inom axel 3 är centrala för att programmet ska kunna<br />
främja en god utveckling av landsbygden som<br />
helhet.<br />
Måluppfyllelse och budgetutnyttjande<br />
I nedanstående tabell redovisas måluppfyllelsen enligt<br />
de omfattningsindikatorer som anges i programmet<br />
och budgetutnyttjande dvs. beviljade stöd<br />
i förhållande till budgetramen för hela programperioden<br />
2007-2013. Utfallen för 2007, 2008 och <strong>2009</strong><br />
redovisas dels separat och dels ackumulerat för treårsperioden.<br />
För att målet ska vara fullt uppfyllt bör<br />
måluppfyllelsen och budgetutnyttjande vara 42,8 %.<br />
Utfallen kan inte helt jämföras med målet för omfattningsindikatorerna<br />
eftersom utfallen endast anger<br />
antalet beviljade företagsstöd och projektstöd.<br />
Det behövs en mer omfattande utvärdering för att<br />
helt rätt bedöma utfallet.<br />
Den samlade bedömningen av axel 3 är att målet<br />
delvis är uppfyllt. Denna bedömning utgår från att<br />
den viktade måluppfyllelsen är 16 % och budgetutnyttjande<br />
35,8 % av programperioden.<br />
Beviljade medel har i jämförelse med 2008 förbättrats.<br />
För 2007-2008 hade av budgeterade medel för<br />
tvåårsperioden 171 mnkr inte utnyttjats. För perioden<br />
2007-<strong>2009</strong> har beloppet sjunkit till 152 mnkr.<br />
Omfattningsindikatorerna har förbättrats under året<br />
med ökat antal företag och projekt som fått stöd. En<br />
bidragande orsak till detta kan vara att kravet på<br />
medfinansiering med andra offentliga medel utöver<br />
svenska statliga anslaget togs bort för privata aktörer<br />
under slutet av 2008.<br />
Åtgärderna för grundläggande tjänster, förnyelse<br />
och utveckling av byarna och bevarande och uppgradering<br />
av kulturarvet visar på lägre omfattning<br />
än planerat inom programmet. En orsak kan vara att<br />
en del av dessa projekt fångas upp och kanaliseras<br />
via Leader. Åtgärden för grundläggande tjänster får<br />
ökad betydelse kommande år eftersom ytterligare<br />
medel tillförs för bredbandsatsning.<br />
Av antalet hittills beviljade stöd är 1761 företagsstöd<br />
och 1 153 projektstöd. Företagsstöden har uppgått<br />
till 346 mnkr och projektstöden till 704 mnkr.<br />
68<br />
56
MILJÖ OCH OCH LANDSBYGD<br />
Tabell 24<br />
Axel 3 Diversifiering och förbättrad livskvalitet på landsbygden<br />
Omfattningsindikator<br />
/Budget<br />
Mål Utfall Måluppfyllelse<br />
Stödåtgärd 2007-2013 2 2007 2008 <strong>2009</strong> 2007-<strong>2009</strong><br />
/Budgetut-<br />
nyttjande<br />
Målvärde<br />
42,8 %<br />
Diversifiering till<br />
annan verksamhet<br />
än jordbruk<br />
Antal personer som fått stöd 2 450 3 32 225 270 527 21,5 %<br />
Budget/beviljat stöd, tkr 1 490 000 13 526 82 820 89 281 185 627 37,9 %<br />
Affärsutveckling i<br />
mikroföretag<br />
Antal mikroföretag med stöd<br />
som startat eller utvecklat sin<br />
verksamhet<br />
3 500 3 54 329 459 842 24,1 %<br />
Budget/beviljat stöd, tkr 1 700 000 15 540 147 794 129 100 292 434 41,8 %<br />
Främjande av<br />
turistnäringen<br />
Antal nya turistverksamheter<br />
som fått stöd<br />
3 500 3 42 229 327 598 17,1 %<br />
Budget/beviljat stöd, tkr 1 700 000 20 925 142 702 100 750 264 377 37,8 %<br />
Grundläggande<br />
tjänster<br />
Antal aktiviteter som fått stöd 945 3 23 79 105 11,1 %<br />
Budget/beviljat stöd, tkr 1 189 000 2 453 24 450 33 272 60 175 31,8 %<br />
Förnyelse och<br />
utveckling av byarna<br />
Antal byar eller lokala grupper<br />
som genomfört verksamheter<br />
2 450 11 60 81 152 6,2 %<br />
Budget/beviljat stöd, tkr 1 245 000 5 182 28 341 19 042 52 565 21,5 %<br />
Bevarande och<br />
uppgradering av<br />
kulturarvet<br />
Antal aktiviteter som fått stöd 1 225 7 31 55 93 7,6 %<br />
Budget/beviljat stöd, tkr 1 119 000 4 587 14 876 21 144 40 607 34,1 %<br />
Utbildning och<br />
information<br />
Antal ekonomiska aktörer<br />
som deltagit<br />
105 000 912 3 742 3 164 7 818 7,4 %<br />
Antal utbildningsdagar 210 000 6 439 4 254 3 680 14 373 6,8 %<br />
Budget/beviljat stöd, tkr 1 475 792 11 760 68 814 57 883 138 457 29,1 %<br />
Förberedelse och<br />
genomförande av<br />
lokala utvecklingsstrategier<br />
Antal aktiviteter som fått stöd 200 3 12 46 14 72 36,0 %<br />
Antal deltagare 10 000 0 0 0 0 0,0 %<br />
Budget/beviljat stöd, tkr 1 15 000 2 403 12 907 921 16 231 108,2 %<br />
Summa Budget/beviljat stöd, tkr 1 2 933 792 76 376 522 704 451 393 1 050 473 35,8 %<br />
1 Inkl annan offentlig medfinansiering avser medfinansiering av projekt från kommuner, länsstyrelser, landsting, statliga myndigheter etc. utöver<br />
det stöd som beviljas av stödmyndigheterna.<br />
2 Budget enligt det godkända programmet omräknat till kursen 9,00 kr/euro.<br />
3 Omfattningsindikatorerna har reviderats under <strong>2009</strong>.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> har beviljat medel om 117 mnkr. Se tabell 6. Resterande del har länsstyrelsen fattat beslut om.<br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong><br />
69<br />
57
MILJÖ OCH LANDSBYGD<br />
Nationella projekt inom axel 3<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> har även för åtgärder inom axel 3<br />
en egen budget för att besluta om projekt som har<br />
betydelse för hela landet och som inte är knutet till<br />
ett särskilt län. Nedan redovisas den del av respektive<br />
åtgärd som <strong>Jordbruksverket</strong> har beviljat medel<br />
till.<br />
Under <strong>2009</strong> har Jordbrukverket beviljat 30 projekt<br />
medel om totalt 40 mnkr. Totalt för åren 2007-<strong>2009</strong><br />
har 91 projekt beviljats medel om totalt 113 mnkr.<br />
Beslutstakten för de nationella projekten inom<br />
axel 3 för följer budgeten enligt genomförandestrategin.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> är projektägare till ett projekt,<br />
Team Landsbygd som särskilt har till uppgift<br />
att underlätta införande av Leader i hela landet.<br />
Exempel på projekt med andra projektägare som<br />
beviljats medel under <strong>2009</strong> är Fiber till byn, Landsbygden<br />
behöver drivmedel, Klassdraget, Flyinge<br />
jobbmodell och Servicemodeller.<br />
Tabell 25<br />
Åtgärd<br />
Nationella Projekt, inom axel 3, beviljade stöd 2007-<strong>2009</strong>, fördelade per åtgärd, tkr<br />
Budget<br />
2007-2013<br />
2007 2008 <strong>2009</strong> 2007-<strong>2009</strong> Budgetutnyttjande<br />
i %.<br />
Diversifiering till annan verksamhet<br />
än jordbruk<br />
Affärsutveckling i mikroföretag<br />
17 000 4 291 2 515 1 617 8 423 50 %<br />
58 000 16 003 15 199 7 077 38 279 66 %<br />
Främjande av turistnäringen 50 500 2 463 12 587 6 293 21 343 42 %<br />
Grundläggande tjänster 11 500 0 3 814 4 266 8 080 70 %<br />
Förnyelse och utveckling av<br />
byarna<br />
Bevarande och uppgradering<br />
av kulturarvet<br />
14 000 710 3 990 4 079 8 799 63 %<br />
8 150 0 1 000 1 746 2 747 34 %<br />
Utbildning och information 46 000 3 262 11 110 15 150 29 522 64 %<br />
Summa 205 150 26 729 50 216 40 228 117 173 57 %<br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong><br />
Axel 4 Leader<br />
Det övergripande målet för Leader är att främja ett<br />
effektivt genomförande av landsbygdsprogrammet<br />
genom det mervärde som följer av förankring, inflytande<br />
och samverkan på lokal nivå. Leadermetoden<br />
ska kunna tillämpas i hela landet och omfatta programmets<br />
alla insatsområden med särskilt fokus på<br />
axel 3 diversifiering och förbättrad livskvalitet på<br />
landsbygden.<br />
Måluppfyllelse och budgetutnyttjanden<br />
I tabellen nedan redovisas måluppfyllelsen enligt de<br />
omfattningsindikatorer som anges i programmet<br />
och budgetutnyttjande, dvs. beviljade stöd i förhållande<br />
till budgetramen för programperioden 2007-<br />
2013. Utfallen för 2007, 2008 och <strong>2009</strong> redovisas<br />
dels separat och dels ackumulerat för treårsperioden.<br />
För att målet ska vara fullt uppfyllt bör måluppfyllelsen<br />
och budgetutnyttjande vara 42,8 %.<br />
Den samlade bedömningen av axel 4 Leader är att<br />
målet delvis är uppfyllt. Denna bedömning utgår<br />
från att den viktade måluppfyllelsen är 19 % och<br />
budgetutnyttjande 19 % av hela programperioden.<br />
Beviljade medel har i jämförelse med 2008 förbättrats<br />
betydligt. För 2007-2008 hade av budgeterade<br />
medel för tvåårsperioden 678 mnkr inte utnyttjats.<br />
För perioden 2007-<strong>2009</strong> har beloppet sjunkit till<br />
565 mnkr.<br />
Under <strong>2009</strong> blev samtliga 63 leaderområden i Sverige<br />
klara. 10 av dessa blev klara under det andra<br />
halvåret vilket innebär att dessa LAG fortfarande<br />
vid årets slut befinner sig i en inledningsfas. LAG:s<br />
arbete kan under året delas upp i två faser. De 42<br />
LAG som startades mellan 2007 och <strong>2009</strong> har<br />
kommit igång ordentligt med sina verksamheter och<br />
rutiner och arbetssätt fungerar bra. Under början av<br />
året noterades en mindre omsättning av verksamhetsledare<br />
och annan personal i dessa områden. Övriga<br />
områden har arbetat med att bygga upp sin or-<br />
70<br />
58
MILJÖ OCH LANDSBYGD<br />
ganisation och utbilda både LAG och personal i metod-<br />
och handläggningsfrågor. Samtliga LAG har<br />
genomgått <strong>Jordbruksverket</strong>s utbildningar i dessa<br />
frågor. Utbildningarna kommer att genomföras under<br />
hela programperioden för att möta LAG:s behov<br />
vid nyrekryteringar.<br />
Leader täcker 98 % av Sveriges landsbygdsbefolkning,<br />
därmed kan vi konstatera att målet på 75 %<br />
med råge är uppnått. Den sammanlagda ytan på områdena<br />
är 408 145 km 2 , en måluppfyllnad på 136 %.<br />
Tabell 26<br />
Stödåtgärd<br />
Axel 4 Leader<br />
Omfattningsindikator<br />
Mål Utfall Måluppfyllelse<br />
ackumulerat<br />
%<br />
2007-2013 2007 2008 <strong>2009</strong> 2007-<strong>2009</strong><br />
Genomförande lokala<br />
utvecklingsstrategier<br />
Antal LAGgrupper<br />
Storlek på leaderområden,<br />
km<br />
60 1 42 20 63 105 %<br />
300 000 2 400 219 700 186 045 408 145 136 %<br />
Antal projekt 4 500 0 88 721 809 18 %<br />
Antal stödmottagare<br />
3 500 0 0 624 624 17,8 %<br />
Samarbete Antal projekt 300 0 2 24 26 8,7 %<br />
Driftskostnader LAG<br />
mm<br />
Antal LAG som<br />
deltar i samarbete<br />
Antal informations-<br />
inspirationsinsatser<br />
Antal deltagare<br />
aktiviteter<br />
60 0 2 15 17 28,3 %<br />
10 000 0 870 1 469 2 339 23,4 %<br />
210 000 0 10300 17 138 27 438 13,1 %<br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong><br />
71<br />
59
MILJÖ OCH LANDSBYGD<br />
MILJÖ OCH LANDSBYGD<br />
Tabell 27 Axel 4 Leader, programbudget 2007-2013 och beslut om stöd (inkl. offentlig medfinansiering)<br />
2007-<strong>2009</strong><br />
Budget Beviljat stöd inkl annan offentlig<br />
Medfinansiering, tkr<br />
Stödåtgärd 2007-2013 2007 2008 <strong>2009</strong> 2007-<strong>2009</strong><br />
Måluppfyllelse<br />
ackumulerat<br />
%<br />
Projekt inom axel 1<br />
Förbättra konkurrenskraften i<br />
jord- och skogsbrukssektorn<br />
Projekt inom axel 2<br />
Förbättra miljön och landskapet<br />
Projekt inom axel 3<br />
Diversifiering och livskvalitet<br />
99 977 0 1 056 9 361 10 417 10,4 %<br />
466 283 0 3 539 29 811 33 350 7,2 %<br />
1 233 617 0 37 436 266 179 303 615 24,6 %<br />
Samarbetsprojekt 100 000 0 96 4 242 4 348 4,4 %<br />
Driftskostnader LAG mm 474 966 0 19 047 81 768 100 815 21,2 %<br />
Summa 2 374 849 0 61 174 391 371 452 545 19,1 %<br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong><br />
Tekniskt stöd<br />
Tekniskt stöd, s.k. TA-medel, ingår i landsbygdsprogrammet.<br />
För programperioden uppgår den totala<br />
budgeten till 70 mmeuro eller 630 mnkr. Efter<br />
att programändringen av landsbygdsprogrammet<br />
har beslutats höjs beloppet till 119 mneuro eller 1<br />
070 mnkr.<br />
Användningen av TA-medel regleras i rådets förordning<br />
(EG) nr 168/2005, artikel 66. Enligt förordningen<br />
kan EJFLU finansiera förberedelser, administration,<br />
övervakning, utvärdering, information<br />
och kontroller. Användningen regleras också i kapitel<br />
16 i landsbygdsprogrammet samt i regleringsbrevet<br />
för <strong>Jordbruksverket</strong>. I årsrapporten för<br />
landsbygdsprogrammet 2007-2013 som årligen<br />
lämnas till EU-kommissionen, regeringen och övervakningskommittén<br />
kommer en redovisning av TAmedel<br />
att ske<br />
Under programperioden 2007-2013 har avsatts ca<br />
35 254 mnkr exkl. överskjutande nationell finansiering<br />
om ca 85 mnkr. Beloppet omfattar även finansiering<br />
från andra offentliga finansiärer än <strong>Jordbruksverket</strong><br />
som exempelvis kommuner och landsting.<br />
Utbetalningar avseende programperioden<br />
kommer att pågå t.o.m. 2015 för beslutade projekt<br />
t.o.m. 2013. Miljöersättningar och kompensationsbidrag<br />
för stödåren 2006-2012 inom Axel 2 omfattas<br />
av programperiodens budget.<br />
I nedanstående tabell framgår gjorda utbetalningar<br />
(netto) under perioden 16 oktober 2006 t.o.m. den<br />
31 december <strong>2009</strong> som har belastat landsbygdsprogrammet<br />
fördelat på axelnivå och tekniskt stöd. Totalt<br />
har ca 12 129 mnkr utbetalats varav 5 597 mnkr<br />
finansieras av EU medan resterande ca 6 532 mnkr<br />
till huvuddelen har finansierats av staten via <strong>Jordbruksverket</strong>.<br />
Under räkenskapsåret <strong>2009</strong> har ca<br />
3 719 mnkr utbetalats varav ca 1 721 mnkr finansieras<br />
av EU.<br />
Utnyttjande av medel avsatta för<br />
landsbygdsprogrammet<br />
60<br />
72
MILJÖ OCH LANDSBYGD<br />
MILJÖ OCH LANDSBYGD<br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong><br />
Tabell 28 Redovisade utbetalningar inom<br />
Landsbygdsprogrammet 16/10- EU-delen inom programbudgeten uppgår till<br />
06—31/12-09<br />
1 825,6 mneuro motsvarande 16 430 mnkr. Från<br />
2010 höjs budgeten för EU-delen under programperioden<br />
till 1 953 mneuro motsvarande 17 578 mnkr.<br />
Åtgärd<br />
Totalt, Varav %-utnyttjande<br />
av<br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong><br />
Mnkr EU-del,<br />
Tabell 28 Redovisade utbetalningar inom total Programmet är fastställd utifrån en eurokurs om<br />
Landsbygdsprogrammet mnkr 16/10- budget 3 9<br />
EU-delen<br />
kr. Om kronans<br />
inom<br />
värde<br />
programbudgeten<br />
är lägre i de löpnade<br />
uppgår<br />
kvartalredovisningarna<br />
till<br />
06—31/12-09<br />
1 825,6 mneuro motsvarande<br />
mot EU under<br />
16<br />
perioden<br />
430 mnkr.<br />
utnyttjas<br />
Från<br />
Axel 1 1 458,6 722,4 29,2 %<br />
mindre<br />
2010 höjs<br />
än<br />
budgeten<br />
fastställda<br />
för<br />
EU-medel.<br />
EU-delen<br />
Hittills<br />
under programperioden<br />
till 1 953<br />
Åtgärd<br />
Totalt, Varav %-utnyttjande<br />
av nomsnittliga<br />
har den ge-<br />
Axel 2<br />
Mnkr<br />
9 809,5 1 EU-del,<br />
kursen<br />
mneuro<br />
legat<br />
motsvarande<br />
på 9,66 kr/euro.<br />
17 578<br />
Utnyttjandet<br />
mnkr.<br />
4 471,0 40,3 total % Programmet<br />
av beslutade<br />
är fastställd<br />
EU-medel<br />
utifrån<br />
inom<br />
en eurokurs<br />
landsbygdsprogrammets<br />
om<br />
mnkr<br />
budget 3<br />
Axel 3 434,8 195,3 14,8 %<br />
9 kr. Om kronans<br />
budget<br />
värde<br />
uppgår<br />
är lägre<br />
till<br />
i de<br />
hittills<br />
löpnade<br />
utbetalda<br />
kvartalredovisningarna<br />
5 596,9 mnkr vilket<br />
mot<br />
motsvarar<br />
EU under<br />
573,8<br />
perioden<br />
mneuro.<br />
utnyttjas<br />
Axel 1 1 458,6 722,4 29,2 %<br />
Av<br />
Axel 4 42,3 16,9 1,8 budgeten<br />
mindre än<br />
som<br />
fastställda<br />
gällt t.o.m.<br />
EU-medel.<br />
<strong>2009</strong> har<br />
Hittills<br />
drygt<br />
har<br />
31<br />
den<br />
%<br />
genomsnittliga<br />
utnyttjats<br />
om man<br />
kursen<br />
exkluderar<br />
legat på<br />
erhållna<br />
9,66 kr/euro.<br />
förskott.<br />
Utnyttjandet<br />
av beslutade EU-medel inom landsbygds-<br />
Axel 2 9 809,5 1 4 471,0 40,3 %<br />
Tekniskt stöd 383,9 191,3 60,9 Axel 3 434,8 195,3 14,8 %<br />
Total 12 129,1 2, 5 596,9 34,4 Totalt<br />
programmets<br />
för EU:s<br />
budget<br />
Landsbygdsfond<br />
uppgår till<br />
(EJFLU)<br />
hittills<br />
t.o.m.<br />
utbetalda<br />
december<br />
5 596,9<br />
<strong>2009</strong><br />
mnkr<br />
har<br />
vilket<br />
inklusive<br />
motsvarar<br />
förskott<br />
573,8<br />
drygt<br />
mneuro.<br />
24,2<br />
Av<br />
%<br />
Axel 4 42,3 16,9 1,8 %<br />
1 Därutöver har ca 82,6 mnkr utbetalats av <strong>Jordbruksverket</strong> i nationell<br />
överskjutande finansiering som inte omfattas av programriges<br />
utnyttjats<br />
budgeten<br />
i<br />
som<br />
genomsnitt<br />
gällt t.o.m.<br />
för samtliga<br />
<strong>2009</strong> har<br />
EU-länder.<br />
drygt 31 %<br />
Sve-<br />
utnyttjats<br />
MILJÖ OCH LANDSBYGD<br />
utnyttjande<br />
om man exkluderar<br />
ligger på över<br />
erhållna<br />
30 %.<br />
förskott.<br />
Tekniskt stöd 383,9 191,3 60,9 %<br />
budgeten.<br />
2 Inklusive gjorda utbetalningar av annan offentlig finansiär om ca<br />
Total 85,7 mnkr. 12 129,1 2, 5 596,9 34,4 % Totalt för EU:s Landsbygdsfond (EJFLU) t.o.m. december<br />
<strong>2009</strong> har inklusive förskott drygt 24,2 %<br />
3 Från 2010 höjs programbudgeten för programperioden från<br />
35 254 mnkr till 36 549 mnkr.<br />
1 Därutöver har ca 82,6 mnkr utbetalats av <strong>Jordbruksverket</strong> i nationell<br />
utnyttjats i genomsnitt för samtliga EU-länder. Sveriges<br />
överskjutande finansiering som inte omfattas av program-<br />
utnyttjande ligger på över 30 %.<br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong><br />
budgeten.<br />
ar inom<br />
2 Tabell Inklusive 29 gjorda utbetalningar Utnyttjande av annan av EU-medel offentlig finansiär inom om Landsbygdsprogrammet ca<br />
16/10-06—31/12-09<br />
t 16/10- EU-delen<br />
85,7 mnkr.<br />
inom programbudgeten uppgår till<br />
3 Från 2010 höjs programbudgeten för programperioden från 2007 1 2008 2 <strong>2009</strong> 3 2010 4 TOTAL<br />
1 825,6 35 254 mnkr mneuro till 36 549 motsvarande mnkr. 16 430 mnkr. Från<br />
2010 EU-budget, höjs budgeten mneuro för EU-delen under programperioden<br />
till 1 953 mneuro motsvarande 17 578 mnkr.<br />
292,1 277,2 258,4 261,8 1 089,5<br />
%-utnyttjande<br />
av<br />
Tabell<br />
total<br />
Redovisat, 29 mneuro Utnyttjande av EU-medel inom Landsbygdsprogrammet 179,5 174,4 16/10-06—31/12-09<br />
105,9 114,0 573,8<br />
Programmet är fastställd utifrån en eurokurs om<br />
budget 3 9<br />
Erhållna<br />
kr. Om<br />
förskott<br />
kronans<br />
EU,<br />
värde<br />
mneuro<br />
är lägre i de löpnade kvartalredovisningarna<br />
mot EU under perioden utnyttjas<br />
2007 1 2008 2 <strong>2009</strong> 3 2010 4 TOTAL<br />
112,6 15,2 - - 127,8<br />
29,2 %<br />
EU-budget, mneuro 292,1 277,2 258,4 261,8 1 089,5<br />
mindre Summa än utnyttjad fastställda budget, EU-medel. mneuro Hittills har den genomsnittliga<br />
292,1 189,6 105,9 114,0 701,6<br />
40,3 %<br />
Redovisat, mneuro kursen legat på 9,66 kr/euro. Utnytt-<br />
jandet Utnyttjad av budget beslutade % EU-medel inom landsbygdsprogrammets<br />
179,5<br />
100<br />
174,4<br />
68,4<br />
105,9<br />
41,0<br />
114,0<br />
43,5<br />
573,8<br />
64,4<br />
Erhållna förskott budget EU, mneuro uppgår till hittills utbetalda 112,6 15,2 - - 127,8<br />
14,8 %<br />
Utnyttjad budget exkl förskott % 61,5 62,9 41,0 43,5 52,7<br />
5 596,9 mnkr vilket motsvarar 573,8 mneuro. Av<br />
1,8 % budgeten Summa utnyttjad<br />
Utbetalningar som (netto), gällt budget,<br />
mneuro t.o.m. mneuro <strong>2009</strong> har drygt 31 % utnyttjats<br />
om man exkluderar erhållna förskott.<br />
292,1 189,6 105,9 114,0 701,6<br />
1 644,8 1 663,6 1 106,3 1 182,1 5 596,9<br />
60,9 %<br />
Utnyttjad budget % 100 68,4 41,0 43,5 64,4<br />
Erhållna förskott EU, mnkr 1 040,8 143,0 - - 1 183,8<br />
34,4 % Totalt Utnyttjad för budget EU:s Landsbygdsfond exkl förskott % (EJFLU) t.o.m. december<br />
<strong>2009</strong> har inklusive förskott drygt 24,2 %<br />
61,5 62,9 41,0 43,5 52,7<br />
Summa utnyttjad budget, mnkr 2 685,6 1 806,6 1 106,3 1 182,1 6 780,6<br />
verket i natioav<br />
programriges<br />
utnyttjande ligger på över 30 %.<br />
utnyttjats Utbetalningar<br />
Genomsnittskurs, i genomsnitt (netto), mneuro<br />
kr/euro för samtliga EU-länder. Sve-<br />
1 644,8 1 663,6 1 106,3 1 182,1 5 596,9<br />
9,19 9,53 10,45 10,37 9,66<br />
Erhållna förskott EU, mnkr 1 040,8 143,0 - - 1 183,8<br />
ansiär om ca<br />
1 Utbetalningar under perioden 16/10 2006-15/10 2007<br />
erioden från<br />
2<br />
Summa<br />
Utbetalningar<br />
utnyttjad<br />
under<br />
budget,<br />
perioden<br />
mnkr<br />
16/10 2007-15/10 2008<br />
3 Utbetalningar under perioden 16/10 2008-15/10 <strong>2009</strong><br />
2 685,6 1 806,6 1 106,3 1 182,1 6 780,6<br />
4 Utbetalningar under perioden 16/10 <strong>2009</strong>-31/12 <strong>2009</strong><br />
Genomsnittskurs, kr/euro 9,19 9,53 10,45 10,37 9,66<br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong><br />
l inom Landsbygdsprogrammet 1 Utbetalningar under 16/10-06—31/12-09<br />
perioden 2006-15/10 2007<br />
2007 1 2 Utbetalningar<br />
2008 2 under perioden<br />
<strong>2009</strong> 3 16/10 2007-15/10<br />
2010 4 2008<br />
3 Utbetalningar under perioden 16/10 2008-15/10 <strong>2009</strong> TOTAL<br />
4 Utbetalningar under perioden 16/10 <strong>2009</strong>-31/12 <strong>2009</strong><br />
292,1 277,2 258,4 261,8 1 089,5<br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong><br />
179,5 174,4 105,9 114,0 573,8<br />
112,6 15,2 - - 127,8<br />
MILJÖ OCH LANDSBYGD<br />
292,1 189,6 105,9 114,0 701,6<br />
100 68,4 41,0 43,5 64,4<br />
73<br />
61<br />
61,5 62,9 41,0 43,5 52,7
MILJÖ OCH LANDSBYGD<br />
Matlandet Sverige<br />
Regeringen har en vision om att Sverige ska bli det<br />
nya matlandet. En vision som innebär att vi ska placera<br />
oss bland de tio bästa i Europa när det gäller<br />
mat och måltidsupplevelser. Det är också en vision<br />
om en livskraftig landsbygd med fler och växande<br />
företag. Genom att uppfylla visionen kan 10 000<br />
nya arbetstillfällen skapas i Sverige samt att fördubbla<br />
livsmedelsexporten inom tio år.<br />
En stor del av satsningen går via landsbygdsprogrammet.<br />
Regeringen har avsatt 160 mnkr för stöd<br />
till projekt och företagsutveckling för sådana insatser<br />
som bidrar till att uppfylla visionen. Av dessa ska<br />
110 mnkr hanteras av länsstyrelsen för regionala<br />
insatser och 50 mnkr av <strong>Jordbruksverket</strong> för nationella<br />
projekt.<br />
Förutsättningar för jordbruk och livsmedelsförädling i<br />
norra Sverige<br />
Livsmedelsproduktionen i de nordliga stödområdena<br />
minskar något snabbare än i övriga landet.<br />
Men det finns stora skillnader i norra Sverige. Exempelvis<br />
har vissa nordliga stödområden en ökad<br />
produktion av mjölk och en generell lönsamhet på<br />
samma nivåer som delar av södra Sverige. En tydlig<br />
trend är att i stödområdets delar med sämst produktionsförutsättningar<br />
sker en kraftig minskning<br />
av antalet lantbruksföretag, jordbruksproduktionen<br />
och antalet betande djur. I den årliga rapporten om<br />
utfallet av det nationella stödet till jordbruket i norra<br />
Sverige beskrevs detta utförligare. För norra<br />
Sverige finns vissa helt nationellt finansierade stöd.<br />
De ligger utanför landsbygdsprogrammet men syftar<br />
liksom detta till att främja landsbygdsutveckling.<br />
Summan utbetalt nationellt stöd per år har totalt<br />
sett minskat sedan det infördes 1995. Mjölkproduktion<br />
är den sektor som den största delen av<br />
det nationella stödet går till. Enligt rapporten 2008<br />
minskade antalet ton mjölk som stödet betalades ut<br />
för från ca 402 000 ton till ca 390 000 ton, från<br />
2007 och 2008. Detta visar på en nedgång, på ca<br />
3 % i stödområden 1-3.<br />
Tabell 30 Utbetalt nationellt stöd 2007-<strong>2009</strong><br />
i jämförelse med referensnivån.<br />
Referensnivån är utbetald stödnivå<br />
under 1993-1994, tkr.<br />
2007 2008 <strong>2009</strong><br />
Produktionsform<br />
Ref.nivå Utbetalt Utbetalt Utbetalt<br />
Mjölk 2 275 870 241 885 234 895 234 074<br />
Transport mjölk 2 18 600 15 735 15 140 15 022<br />
Slaktsvin 2 14 170 10 865 11 245 10 662<br />
Smågrisar 4 400 1 675 1 850 1 736<br />
Ägg 2 2 400 2 090 1 905 1 900<br />
Getter 1 200 1 085 1 310 1 239<br />
Bär/grönsaker 2 030 975 1 210 1 113<br />
Potatis - 3 890 2 935 4 458 1<br />
Summa 318 670 278 200 270 490 270 204<br />
1 Variationen beror på att ersättningen för potatis lämnas per odlingsår,<br />
men att lantbrukare ibland får sin utbetalning efter årsskiftet.<br />
Samma gäller för smågrisar, getter och bär/grönsaker.<br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong><br />
74<br />
62
63<br />
djur
DJUR<br />
DJUR<br />
Djur<br />
I detta avsnitt redovisas <strong>Jordbruksverket</strong>s arbete<br />
inom djurhälsa, smittbekämpning, djurskydd samt<br />
distriktsveterinärernas verksamhet. Verksamheten<br />
relaterar i första hand mot inriktningsmålet De gröna<br />
näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande<br />
och hög etik. Verksamheten påverkar också målet<br />
om dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong>s verksamhetskostnader har under<br />
året uppgått till 808 mnkr (56 % av hela resursbehovet)<br />
för den verksamhet som redovisas under detta<br />
kapitel.<br />
Djurhälsa och smittbekämpning<br />
Mål<br />
Ett gott djurhälsotillstånd hos djur i människans I huvudsak uppfyllt (3)<br />
vård.<br />
Spridning av smittsamma djursjukdomar ska Fullt uppfyllt (4)<br />
förebyggas och smittor ska bekämpas hos djur<br />
i människans vård.<br />
Säkra livsmedel i <strong>Jordbruksverket</strong>s del av Fullt uppfyllt (4)<br />
livsmedelskedjan.<br />
Ett gott djurhälsotillstånd<br />
Bedömningen av måluppfyllelsen för djurhälsotillståndet<br />
görs utifrån uppgifter om kalvdödlighet och<br />
uppgifter om anslutning till de frivilliga salmonellakontrollprogrammen<br />
för nötkreatur och svin. Målet<br />
är att kalvdödligheten ska minska och att anslutningen<br />
till de frivilliga salmonellakontrollprogrammen<br />
ska öka.<br />
Kalvdödligheten speglar på ett tydligt sätt det övergripande<br />
hälsoläget i besättningarna. Uppgiften avser<br />
andel levande födda kalvar som dör inom en<br />
månad. Dödligheten varierar mellan olika raser och<br />
kön, här redovisas en totaluppgift. För 2008 var<br />
kalvdödligheten 2,2 % vilket är på samma nivå som<br />
2007 och 2006 då dödligheten var 2,1 %.<br />
En besättning som är ansluten till ett frivilligt salmonellakontrollprogram<br />
och som följer regelverket<br />
har en mindre risk att få in smittor vilket är positivt<br />
för djurhälsan. Bedömning av måluppfyllelsen görs<br />
utifrån anslutningen. Målet är att andelen anslutna<br />
besättningar ska öka. Ett första delmål är att minst<br />
hälften av besättningarna är anslutna.<br />
Andel besättningar som är anslutna till frivillig salmonellakontroll<br />
för nötkreatur är 14 %, och för svin<br />
41 %. Detta är en ökning jämfört med 2008 då anslutningen<br />
var 12 % för nötkreatur och 30 % för<br />
svin.<br />
Baserat på ovanstående resultat anser <strong>Jordbruksverket</strong><br />
att målet i huvudsak är uppfyllt.<br />
Smittsamma djursjukdomar<br />
Bedömningen av måluppfyllelsen görs utifrån antalet<br />
utbrott. Målet är att Sverige ska hållas fritt från<br />
epizootiska sjukdomar. Högst tre epizootiska sjukdomar<br />
ska introduceras per år. Introducerade sjukdomar<br />
ska vara utrotade inom två månader, såvida<br />
de inte är vektorburna. Baserat på tillgängliga uppgifter<br />
anser <strong>Jordbruksverket</strong> att målet är fullt uppfyllt.<br />
Newcastlesjuka<br />
Newcastlesjuka påvisades den 6 november <strong>2009</strong> i<br />
en hönsbesättning med ca 20 000 föräldradjur i<br />
Skåne. <strong>Jordbruksverket</strong> beslöt enligt EG:s regelverk<br />
att upprätta skydds- och övervakningsområde runt<br />
den smittade besättningen samma dag. Hönsen avlivades<br />
dagen efter och en preliminär desinfektion<br />
63 76
DJUR<br />
av anläggningen utfördes nästkommande dag. Ingen<br />
spridning hade skett från anläggningen och en månad<br />
senare kunde skyddsområdet hävas och övergå<br />
i övervakningsområdet som i sin tur kunde hävas<br />
den 12 december. Sannolikt var det vilda fåglar som<br />
fört in smittan i besättningen. Sverige har sedan<br />
1995 haft ett eller två fall varje eller vartannat år av<br />
Newcastlesjuka, sannolikt har smittan spridits av<br />
vilda fåglar. Under 2008 konstaterades ett fall och<br />
under 2007 två fall av sjukdomen.<br />
Aviär influensa<br />
I den nationella övervakningen har det varit två positiva<br />
provsvar på fjäderfä för fågelinfluensa under<br />
<strong>2009</strong> men i båda fallen har misstanken kunnat avskrivas.<br />
Djuren i de besättningar som misstänktes<br />
vara smittade har kunnat vistas ute och där sannolikt<br />
blivit smittade med influensa A-virus från vilda<br />
fåglar. Influensa A ger vid serologisk analys samma<br />
utslag som fågelinfluensa. Under 2007 och 2008<br />
konstaterades heller inga fall.<br />
Bekämpning av blåtunga<br />
Under <strong>2009</strong> fortsatte arbetet att bekämpa sjukdomen<br />
blåtunga. Blåtunga är en virussjukdom som<br />
drabbar idisslare. <strong>Jordbruksverket</strong> har under hela<br />
kampanjen haft ett klart syfte med bekämpningsarbetet;<br />
att utrota sjukdomen från Sverige. För att<br />
uppnå syftet är målsättningen att minst 80 % av den<br />
mottagliga populationen ska vara skyddad från<br />
sjukdom genom vaccination vid varje givet tillfälle.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> har också haft den uttalade målsättningen<br />
att bekämpningsarbetet ska bedrivas till<br />
en för staten så låg kostnad som möjligt. Under<br />
<strong>2009</strong> har vaccinationskampanjen bedrivits som ett<br />
obligatorium för alla nöt- och fårbesättningar med<br />
över tio djur.<br />
Initialt skedde all vaccination i <strong>Jordbruksverket</strong>s<br />
regi. Under sommaren <strong>2009</strong> kompletterades detta<br />
med ett uppdrag till Svenska Djurhälsovården AB<br />
att ansvara för vaccineringen av får, lamm och kalvar.<br />
Under sommaren genomfördes en upphandling<br />
av vaccinationsarbetet. Flera aktörer, privata veterinärer,<br />
distriktsveterinärorganisationen samt ett antal<br />
aktörer från näringen, lämnade in anbud. Från och<br />
med hösten <strong>2009</strong> bedriver två aktörer vaccinationsarbetet;<br />
Distriktsveterinärerna i Skåne och Blekinge<br />
samt AB Svenska Vaccinationscentralen i det övriga<br />
vaccinationsområdet. Dessa båda aktörer vann<br />
upphandlingen och snittkostnaden per vaccination<br />
är ungefär 48 kr inklusive vaccin.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> har fortsatt det administrativa arbetet<br />
vad gäller hantering av registerhantering, utredning<br />
av biverkningar och processen kring djurägare<br />
som vägrar låta vaccinera sina djur m.m. Parallellt<br />
med vaccinationsarbetet driver <strong>Jordbruksverket</strong><br />
även sjukdomsövervakning samt det viktiga arbetet<br />
med att visa att Sverige är fritt från cirkulation av<br />
det sjukdomsalstrande viruset. Det sistnämnda arbetet<br />
är en mycket viktig del för att Sverige ska erhålla<br />
statusen sjukdomsfrihet i EU.<br />
Tabell 31 Antal fall 1 av epizootiska sjukdomar<br />
Sjukdom 2007 2008 <strong>2009</strong><br />
Blåtunga hos nötkreatur - 27 2 -<br />
Blåtunga hos får - 3 -<br />
BSE hos nötkreatur - - -<br />
NOR 98 hos får 2 - 2<br />
PRRS hos gris 7 - -<br />
Aviär influensa - - -<br />
Newcastle hos fjäderfä 2 1 1<br />
IPN hos fisk 2 - -<br />
Mjältbrand - 1 -<br />
Totalt 13 30 3<br />
1 Med antalet fall avses de antal besättningar i vilka aktuellt smittämne<br />
har påvisats. Det behöver inte vara liktydigt med kliniska<br />
symptom på sjukdom.<br />
2 Under vektorfri period <strong>2009</strong> har två kalvar fötts som smittats under<br />
2008. (I årsredovisningen 2008 redovisades 25 fall.)<br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong><br />
Säkra livsmedel i <strong>Jordbruksverket</strong>s<br />
del av livsmedelskedjan<br />
Bedömning av måluppfyllelsen görs utifrån uppfyllelsegrad<br />
av kontrollplanen för foder. Målet är att<br />
samtliga planerade kontroller ska genomföras och<br />
att avvikelserna ska minska. Kontrollplanen för<br />
<strong>2009</strong> innehöll 350 besök hos fodertillverkare och<br />
foderimportörer. Under året har 351 antal besök genomförts.<br />
Salmonella i foderråvaror och foderblandningar<br />
rapporteras både från företagens egenkontroll och<br />
från offentlig kontroll. Det enda positiva prov i färdigt<br />
foder som hittades under <strong>2009</strong> var i ett parti<br />
torkade grisöron, avsedda som foder för hundar.<br />
Partiet stoppades innan det levererades till butik.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> kommer att redovisa slutliga kon<br />
77<br />
64
DJUR<br />
troll- och analysresultat i ”Foderrapporten” april<br />
samt som en del av rapporteringen inom ramen för<br />
nationella kontrollplanen för livsmedelskedjan som<br />
lämnas till EU-kommissionen den 30 juni 2010.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> arbetar aktivt med olika projekt<br />
och program för att minska antalet utbrott av zoonoser<br />
och minska riskerna för att de sprids från djur<br />
till människa. De zoonoser som <strong>Jordbruksverket</strong><br />
jobbar mest aktivt med är salmonella och EHEC.<br />
Baserat på ovanstående resultat anser <strong>Jordbruksverket</strong><br />
att målet är fullt uppfyllt.<br />
Djurskydd<br />
Mål<br />
Ökad kunskap om djurskydd. Forsknings- Delvis uppfyllt (2)<br />
och utvecklingsprojekt av hög kvalitet<br />
En likvärdig och rättssäker djurskyddskontroll Systemet - I huvudsak uppfyllt (3)<br />
med hög kvalitet i hela landet. Antal kontroller - Delvis uppfyllt (2)<br />
Ökad kunskap om djurskydd samt<br />
forsknings- och utvecklingsprojekt<br />
av hög kvalitet<br />
Bedömningen av måluppfyllelsen för ökad kunskap<br />
om djurskydd samt forsknings- och utvecklingsprojekt<br />
av hög kvalitet görs utifrån indikatorerna projekt<br />
som har relevans för de områden som <strong>Jordbruksverket</strong><br />
prioriterat och antal publicerade artiklar<br />
eller motsvarande från de projekt som <strong>Jordbruksverket</strong><br />
beviljat medel.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong>s ambition är att stödja forskningsprojekt<br />
för djurskyddsbefrämjande åtgärder som har<br />
hög vetenskaplig kvalitet och ett tydligt djurskyddsperspektiv.<br />
De områden där <strong>Jordbruksverket</strong> bedömer<br />
att behovet av forskning eller utvecklingsprojekt<br />
varit särskilt stort <strong>2009</strong>, på grund av de regeringsuppdrag<br />
som myndigheten fått, var kastration<br />
av gris och ren samt riskbaserad bedömning av<br />
djurvälfärd. Utöver detta är slakt av fisk, ljussättning<br />
i fjäderfästallar och djurtransporter viktiga områden<br />
där verket bedömt att ökad kunskap är nödvändig<br />
inför utvecklingen av föreskrifter.<br />
Under <strong>2009</strong> har <strong>Jordbruksverket</strong> betalat 6 mnkr till<br />
tolv projekt inom området djurskyddsbefrämjande<br />
åtgärder. Av dessa har åtta projekt direkt koppling<br />
till <strong>2009</strong> års prioriterade områden. Under <strong>2009</strong> har<br />
en artikel från ett projekt som <strong>Jordbruksverket</strong>/Djurskyddsmyndigheten<br />
bidragit till publicerats.<br />
För projekt som beviljats av Djurskyddsmyndigheten<br />
finns inte krav på redovisning av publicerade<br />
artiklar i samband med slutredovisning.<br />
De forskningsprojekt som <strong>Jordbruksverket</strong> har finansierat<br />
under <strong>2009</strong> kommer att slutrapporteras<br />
under perioden 2010-2012. När slutrapporter kommer<br />
till <strong>Jordbruksverket</strong> granskas dessa av de<br />
forskningsansvariga och ämnesberörda handläggarna.<br />
Populärvetenskapliga sammanfattningar av resultaten<br />
från avslutade projekt publiceras på <strong>Jordbruksverket</strong>s<br />
webbplats. Under <strong>2009</strong> har sammanfattningar<br />
från ett projekt publicerats på webbplatsen.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> bedömer att målet delvis uppfyllt.<br />
Djurskyddskontroll<br />
Målet är en likvärdig och rättssäker djurskyddskontroll<br />
med hög kvalitet i hela landet.<br />
Bedömning av måluppfyllelse för djurskyddskontrollen<br />
redovisas i två delar. Dels hur väl systemet<br />
för kontrollverksamheten kan anses stödja verksamheten.<br />
Dels hur många kontroller som länsstyrelserna<br />
har genomfört under <strong>2009</strong> och hur stor del<br />
av dessa som var gjorda utifrån en riskvärdering. I<br />
denna parameter värderas också antalet omhändertagande<br />
av djur samt antalet djurförbud som länsstyrelserna<br />
beslutat om.<br />
Ansvaret för djurskyddskontrollen flyttades den 1<br />
januari <strong>2009</strong> från kommunerna till länsstyrelserna.<br />
Överflyttningen innebar stora förändringar för personalen<br />
i form av ny arbetsplats, nya rutiner och<br />
nytt arbetssätt med checklistor med mera. Länsstyrelserna<br />
fick ta över en stor mängd öppna ärenden<br />
78<br />
65
DJUR<br />
DJUR<br />
från kommunerna. Under <strong>2009</strong> har länsstyrelserna<br />
prioriterat att avsluta de öppna ärendena och att<br />
hantera anmälningsärenden. Sammantaget har <strong>2009</strong><br />
varit ett övergångsår.<br />
System som stödjer kontrollverksamheten<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> har i uppgift att samordna kontrollmyndigheterna<br />
samt att ge stöd, råd och vägledning.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> har tillsammans med länsstyrelserna<br />
i projekt ELOF under <strong>2009</strong> arbetat fram kontrollvägledningar<br />
för länsstyrelsernas kontroll inom<br />
flera områden. Det finns en allmän kontrollvägledning<br />
som beskriver övergripande hur kontrollen bör<br />
göras och motsvarande vägledning som beskriver<br />
hur djurskyddsärenden bör handläggas. Utöver detta<br />
har djurslagsspecifika kontrollvägledningar med<br />
checklistor arbetats fram för bland annat nötkreatur,<br />
djurtransporter, sällskapsdjur och försöksdjur. Totalt<br />
har 14 specifika kontrollvägledningar arbetats<br />
fram. <strong>Jordbruksverket</strong> och länsstyrelserna har<br />
gemensamt utvecklat IT-stöd för att på ett bra sätt<br />
kunna hantera, registrera och utvärdera genomförda<br />
kontroller. Detta sker i djurskyddskontrollregistret<br />
som förvaltas av <strong>Jordbruksverket</strong> och i Platina som<br />
är en del av länsstyrelsernas ärendehandläggningssystem.<br />
Under <strong>2009</strong> genomförde <strong>Jordbruksverket</strong><br />
utbildningar för länsstyrelsernas personal om de nya<br />
kontrollvägledningarna och om IT-stödet. Totalt<br />
deltog ca 250 personer. Ett nyhetsbrev som riktar<br />
sig till personer som jobbar med djurskyddskontrollen<br />
startades under <strong>2009</strong> liksom ett diskussionsforum<br />
på det gemensamma Intranätet.<br />
Arbetet med att bygga upp ett bra stöd för kontrollverksamheten<br />
fortsätter med framtagande av ytterligare<br />
kontrollvägledningar, utveckling av funktionalitet<br />
i IT-stödet och aktiviteter för att höja kvaliteten<br />
och likvärdigheten i kontrollen. <strong>Jordbruksverket</strong> bedömer<br />
att målet är i huvudsak uppfyllt.<br />
Antal kontroller<br />
Under <strong>2009</strong> utfördes ca 12 700 kontroller av länsstyrelserna.<br />
Antalet kända kontrollobjekt i landet är<br />
ca 87 000. Andel kontroller utvalda utifrån en riskvärdering<br />
bör utgöra merparten av länsstyrelsens<br />
kontroller. Målet är att kontrollen ska vara riskbaserad.<br />
Länsstyrelserna anger att 13 % av kontrollerna<br />
gällde objekt som länsstyrelserna valt utifrån en<br />
riskvärdering.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> är, på grund av den nyligen genomförda<br />
omorganisationen av djurskyddskontrollen<br />
och de uppstartsproblem som detta medfört, inte<br />
berett att kvantifiera målet mer precist än så. Antalet<br />
omhändertaganden och djurförbud bör, utifrån<br />
antagandet att vi har en god offentlig kontroll som<br />
förmår att upptäcka och hantera de fall där djur behandlas<br />
illa innan åtgärder som omhändertaganden<br />
och djurförbud är nödvändiga, inte öka. Under <strong>2009</strong><br />
har länsstyrelserna beslutat om ett stort antal föreläggande<br />
och djurförbud i förhållande till antalet<br />
genomförda kontroller. Antalet beslut om omhändertagande<br />
av djur är proportionellt sett mycket<br />
stort och gäller i 86 % av besluten ej livsmedelsproducerande<br />
djur, det vill säga olika typer av sällskapsdjur.<br />
Ett rimligt antagande är att den inriktning<br />
som länsstyrelsernas kontroll har haft (anmälningar<br />
och gamla ärenden) har inneburit fokus på denna<br />
typ av djurhållning. <strong>Jordbruksverket</strong> kommer att<br />
analysera detta vidare. <strong>Jordbruksverket</strong> bedömer att<br />
målet är delvis uppfyllt.<br />
Den offentliga djurskyddskontrollen för <strong>2009</strong> kommer<br />
att redovisas mer i detalj som en del av rapporteringen<br />
inom ramen för nationella kontrollplanen<br />
för livsmedelskedjan som lämnas till EUkommissionen<br />
den 30 juni 2010.<br />
Tabell 32<br />
Djurskyddskontroll<br />
2007 2008 <strong>2009</strong> 1<br />
Antal årsarbetskrafter 172 183 174<br />
Antal genomförda kontroller<br />
Antal beslut om förelägganden<br />
Antal beslut om omhändertaganden<br />
Antal beslut om djurförbud<br />
22 813 23 018 12 731<br />
1 071 1 323 1 011<br />
416 424 629<br />
163 212 175<br />
1 Uppgifterna är preliminära. För slutliga uppgifter hänvisas till rapporteringen<br />
inom ramen för nationella kontrollplanen för livsmedelskedjan.<br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong><br />
De djurförsöksetiska nämnderna<br />
I tabellen nedan redovisas omfattningen av den<br />
etiska prövningen av planerade djurförsök under<br />
2007, 2008 och <strong>2009</strong>. De beslutade ansökningarna<br />
är uppdelade på godkända, godkända med villkor<br />
samt avslagna. I tabellen redovisas också antalet<br />
godkända ansökningar där ledamöter har reserverat<br />
sig mot godkännandet. Godkända med villkor innebär<br />
att nämnderna, i sina bindande beslut, frångått<br />
den beskrivning av försöket som lämnats i ansökan,<br />
eller att nämnderna i något annat avseende lämnat<br />
kompletterande anvisningar om hur försöket ska<br />
genomföras. Det antal beslut som överklagats av<br />
sökanden redovisas också.<br />
79
DJUR<br />
DJUR<br />
Tabell 33 Antal ansökningar till de djurförsöksetiska<br />
nämnderna<br />
2007 1 2008 <strong>2009</strong><br />
Tabell 33 Antal ansökningar till de djurförsöksetiska<br />
ärenden nämnderna 790<br />
Antal<br />
2007 1 1 921 2<br />
2008<br />
1 948<br />
<strong>2009</strong><br />
Godkända ärenden 507 1 386 1 311<br />
DJUR<br />
Godkända Antal ärenden med villkor 199 790 1 921 476 2 1474<br />
948<br />
Avslag Godkända ärenden 507 15 1 386 20 1 311 25<br />
Ärenden Godkända med med reserva villkor 199 89 197 476 245 474<br />
tioner Avslag 15 20 25<br />
Överklagade Ärenden med beslut reserva 89 0 197 1 245 1<br />
1 Avser perioden 1 juli – 31 december 2007<br />
tioner<br />
2 Förändrad siffra gentemot tidigare rapportering avseende 2008 för att över-<br />
Överklagade rensstämma med beslut rapporteringssättet 20070 och <strong>2009</strong>. 1 1<br />
Källa: 1 Avser <strong>Jordbruksverket</strong><br />
perioden 1 juli – 31 december 2007<br />
2 Förändrad siffra gentemot tidigare rapportering avseende 2008 för att överrensstämma<br />
med rapporteringssättet 2007 och <strong>2009</strong>.<br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong><br />
Rikstäckande djurhälsovård<br />
Rikstäckande djurhälsovård<br />
Distriktsveterinärerna ska<br />
- Svara för kostnadseffektiv rikstäckande<br />
akut djursjukvård, epizootiberedskap och<br />
förebyggande djurhälsovård primärt för jordoch<br />
Distriktsveterinärerna<br />
skogsbrukets djur.<br />
ska<br />
Svara för kostnadseffektiv rikstäckande<br />
- Alla djur får djursjukvård om det finns djurskyddsskäl<br />
akut djursjukvård,<br />
eller där<br />
epizootiberedskap<br />
annan veterinärvård<br />
och<br />
inte<br />
förebyggande<br />
kan anvisas,<br />
djurhälsovård<br />
oavsett tidpunkt<br />
primärt<br />
på<br />
för<br />
dygnet.<br />
jordoch<br />
skogsbrukets djur.<br />
- Alla djur får djursjukvård om det finns djurskyddsskäl<br />
eller där annan veterinärvård<br />
inte kan anvisas, oavsett tidpunkt på dygnet.<br />
Kostnadseffektivitet<br />
Tabell 34<br />
Kostnadseffektivitet<br />
Måluppfyllelse<br />
- I huvudsak uppfyllt (3) – kostnadseffektivitet<br />
- Fullt uppfyllt (4) – rikstäckande akut djursjukvård<br />
- Fullt uppfyllt (4) – epizootiberedskap<br />
-<br />
Måluppfyllelse<br />
I huvudsak uppfyllt (3) – förebyggande djurhälsovård<br />
- I huvudsak uppfyllt (3) kostnadseffektivitet<br />
- Fullt uppfyllt (4) – rikstäckande akut djursjukvård<br />
- Fullt uppfyllt (4) – epizootiberedskap<br />
- I huvudsak uppfyllt (3) – förebyggande djurhälsovård<br />
Kostnadsindex 1 per behandling<br />
År 2005 År 2006 År 2007 År 2008 År <strong>2009</strong><br />
Antal behandlingar samtliga djurslagstyper 3 469 872 483 862 468 078 478 250 459 208<br />
Kostnader<br />
Tabell 34 Kostnadsindex 1 per behandling<br />
413 054 000 430 624 000 454 763 000 474 992 667 506 082 000<br />
Kostnad per behandling<br />
År 2005<br />
879<br />
År 2006<br />
890<br />
År 2007<br />
972<br />
År 2008<br />
993<br />
År <strong>2009</strong><br />
1 102<br />
Antal behandlingar samtliga djurslagstyper 3<br />
Index<br />
469 872<br />
113<br />
483 862<br />
115<br />
468 078<br />
125<br />
478 250<br />
128<br />
459 208<br />
142<br />
Kostnader 3<br />
PLO-index 2 utan produktivitetsavdrag<br />
413 054 000<br />
113<br />
430 624 000<br />
116<br />
454 763 000<br />
120<br />
474 992 667<br />
122<br />
506 082 000<br />
124<br />
Kostnad per behandling<br />
PLO-index 1 med produktivitetsavdrag<br />
879<br />
109<br />
890<br />
111<br />
972<br />
113<br />
993<br />
114<br />
1 102<br />
115<br />
Index 113 115 125 128 142<br />
1 PLO-index Basår är 2001. 2 utan produktivitetsavdrag 113 116 120 122 124<br />
2 PLO-indexserien utgår från de generella PLO-talen med viktningen löner 70 %, lokaler 10 % och övriga förvaltningskostnader 20 %. Produktivitetsavdraget<br />
1 med ingår produktivitetsavdrag i komponenten löner. Källa: Finansdepartementets 109 budgetavdelning 111<br />
PLO-index<br />
3 Vaccinationer mot blåtunga ingår inte i statistiken<br />
113 114 115<br />
Källa: 1 Basår <strong>Jordbruksverket</strong><br />
är 2001.<br />
2 PLO-indexserien utgår från de generella PLO-talen med viktningen löner 70 %, lokaler 10 % och övriga förvaltningskostnader 20 %. Produktivitetsavdraget<br />
ingår i komponenten löner. Källa: Finansdepartementets budgetavdelning<br />
3 Vaccinationer mot blåtunga ingår inte i statistiken<br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong> 80<br />
67
DJUR<br />
DJUR<br />
Under de senare åren har kostnadsindex stigit mer<br />
Under än PLO-index. senare En åren viss har försiktighet kostnadsindex bör stigit användas mer<br />
än vid PLO-index. jämförelsen En med viss PLO-index försiktighet eftersom bör användas indexen<br />
vid har olika jämförelsen kostnadsstrukturer. med PLO-index Orsaken eftersom till de indexen ökade<br />
har kostnaderna olika kostnadsstrukturer. år 2008 och <strong>2009</strong> Orsaken är framförallt till de ökade<br />
kostnaderna personalkostnader, år 2008 vilket och <strong>2009</strong> förklaras är framförallt av löneökningar ökade<br />
personalkostnader, och ökat antal anställda. vilket förklaras Arbetsmiljökraven löneökningar inom<br />
och verksamheten ökat antal gör anställda. det svårt Arbetsmiljökraven att kostnadsoptimera inom<br />
verksamheten veterinärstationerna gör det till svårt ett minskat att kostnadsoptimera<br />
djurunderlag.<br />
veterinärstationerna Det krävs minst fyra till veterinärer ett minskat per beredskapsområde<br />
krävs vilket minst gör att fyra de veterinärer fasta kostnaderna per beredskapsom-<br />
inom verk-<br />
djurunderlag.<br />
Det<br />
råde samheten vilket är gör höga. att Kostnad de fasta per kostnaderna behandling inom påverkas verksamheten<br />
också av är att höga. behandlingarna Kostnad per har behandling blivit mer påverkas omfattande.<br />
Ökad av att användning behandlingarna av diagnostiska har blivit mer hjälpmedel omfat-<br />
också<br />
tande. (t.ex. blodanalys, Ökad användning ultraljud av diagnostiska och röntgen) hjälpmedel förbättrar<br />
(t.ex. kvaliteten blodanalys, i det kliniska ultraljud arbetet. och röntgen) Till följd förbättrar av detta<br />
kvaliteten ökar även i kostnaden. det kliniska Veterinärsektorn arbetet. Till följd har av investerat<br />
kraftigt även kostnaden. i diagnostiska Veterinärsektorn hjälpmedel under har investe-<br />
senare<br />
detta<br />
ökar<br />
rat år. Det kraftigt bör i även diagnostiska noteras att hjälpmedel kvaliteten under på utfört senare arbete<br />
Det inte bör heller även har noteras vägts att in. kvaliteten Verksamheten på utfört har på-<br />
ar-<br />
år.<br />
bete verkats inte av heller den har kraftiga vägts konjunkturnedgången in. Verksamheten har som påverkats<br />
skett under av den året kraftiga och antalet konjunkturnedgången förrättningar har minskat.<br />
under Under året året och har antalet därför förrättningar ett kostnadsbespa-<br />
har mins-<br />
som<br />
skett<br />
kat. ringsprogram Under påbörjats året har där därför fokus ett sätts kostnadsbesparingsprogram<br />
de fasta kostnaderna. påbörjats där fokus sätts på att sänka<br />
på att sänka<br />
de fasta kostnaderna.<br />
Målet för kostnadseffektivitet är i huvudsak uppfyllt<br />
Målet mot bakgrund för kostnadseffektivitet av de kvalitetsförbättrande är i huvudsak åtgärder uppfyllt<br />
mot som redovisats bakgrund av ovan. de kvalitetsförbättrande åtgärder<br />
som redovisats ovan.<br />
Behandlingar per djurslag och genomsnittspris<br />
Behandlingar per<br />
per<br />
djurslag<br />
behandling<br />
och genomsnittspris<br />
per behandling<br />
Den långsiktiga trenden för antalet behandlingar<br />
Den inom långsiktiga animalieproduktionen trenden för är antalet minskande. behandlingar Antalet<br />
inom mjölkkobesättningar animalieproduktionen har fortsatt är minskande. att och Antalet det<br />
mjölkkobesättningar är troligt att denna trend har kommer fortsatt att minska fortsätta. och det<br />
är troligt att denna trend kommer att fortsätta.<br />
Tabell 35 Antal behandlingar per djurslag<br />
Tabell 35<br />
Djurslag<br />
Antal behandlingar per djurslag<br />
2007 2008 <strong>2009</strong><br />
Djurslag<br />
Lantbrukets<br />
2007<br />
155 586<br />
2008<br />
153 230<br />
<strong>2009</strong><br />
142 707<br />
Lantbrukets<br />
djur<br />
155 586 153 230 142 707<br />
Hästar djur<br />
99 593 105 290 98 961<br />
Hästar Sällskapsdjur 207 99 238 593 214 105 385 290 214 98 961 294<br />
Sällskapsdjur Ej angivet 2075 238 661 2145 385 345 214 3 246 294<br />
Ej djurslag angivet<br />
5 661 5 345 3 246<br />
djurslag Totalt 468 078 478 250 459 208<br />
Totalt 468 078 478 250 459 208<br />
1 Vaccinationer mot blåtunga ingår inte i statistiken<br />
12 Vaccinationer Ej angivet djurslag mot blåtunga består av ingår officiella inte i statistiken uppdrag, uppdrag till djurhälsoorganisationer<br />
angivet djurslag består och uppdrag av officiella till andra uppdrag, myndigheter. uppdrag till djur-<br />
2 Ej<br />
hälsoorganisationer och uppdrag till andra myndigheter.<br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong><br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong><br />
Rikstäckande akut djursjukvård<br />
Rikstäckande akut djursjukvård<br />
Målet för ”rikstäckande akut djursjukvård” är fullt<br />
Målet uppfyllt. för Den ”rikstäckande bedömningen akut gör djursjukvård” <strong>Jordbruksverket</strong> är fullt utifrån<br />
en kundundersökning Den bedömningen samt gör <strong>Jordbruksverket</strong> att få klagomål av-<br />
ut-<br />
uppfyllt.<br />
ifrån seende en bemanningen kundundersökning har kommit samt att in få från klagomål kunder och avseende<br />
medarbetare bemanningen över hela har landet. kommit Distriktsveterinärerna<br />
in från kunder och<br />
täcker medarbetare hela landet över hela för officiella landet. Distriktsveterinärerna<br />
uppdrag och smittskyddsberedskap.<br />
hela landet För för officiella akut djursjukvård uppdrag och finns smitt-<br />
det<br />
täcker<br />
skyddsberedskap. privata aktörer i flera För distrikt akut djursjukvård och en del även finns med det<br />
privata beredskap aktörer för akuta i flera sjukdomsfall. distrikt och en I del vissa även fall med har<br />
beredskap <strong>Jordbruksverket</strong> för akuta behövt sjukdomsfall. ta uppdrag i I distrikt vissa fall där beredskapen<br />
normalt behövt upprätthålls ta uppdrag av privata i distrikt aktörer. där be-<br />
har<br />
<strong>Jordbruksverket</strong><br />
redskapen normalt upprätthålls av privata aktörer.<br />
Kundundersökning<br />
Kundundersökning<br />
En kundundersökning under <strong>2009</strong> visar att kunderna<br />
kundundersökning är nöjda med Distriktsveterinärerna. under <strong>2009</strong> visar Det att kund-<br />
gäller<br />
En<br />
erna för alla är nöjda kunder, med oavsett Distriktsveterinärerna. vilket djurslag de Det har gäller och<br />
för oavsett alla vilken kunder, tidpunkt oavsett vilket på dygnet djurslag de de anlitat har och distriktsveterinärerna.<br />
vilken tidpunkt Generell på dygnet nöjdhet de mäts anlitat med di-<br />
oavsett<br />
striktsveterinärerna. NKI som ett standardiserat Generell nöjdhet index. Här mäts får med Distriktsveterinärerna<br />
som ett standardiserat mycket bra index. betyg jämfört Här får med Di-<br />
NKI<br />
striktsveterinärerna andra branscher. mycket bra betyg jämfört med<br />
andra branscher.<br />
I kundundersökningen ställdes även frågor om hur<br />
I kunderna kundundersökningen upplever Distriktsveterinärernas ställdes även frågor tillgänglighet,<br />
d.v.s. upplever nåbarheten. Distriktsveterinärernas Här betygen sämre tillgäng-<br />
men<br />
om hur<br />
kunderna<br />
lighet, kan ändå d.v.s. anses nåbarheten. som tillfredsställande. Här är betygen Förändringar sämre men<br />
kan i frågeformuleringar ändå anses som tillfredsställande. gällande Tillgänglighet Förändringar har<br />
i gjorts frågeformuleringar mellan år 2008 och gällande <strong>2009</strong>. Tillgänglighet har<br />
gjorts mellan år 2008 och <strong>2009</strong>.<br />
Tabell 36 Kundundersökning <strong>2009</strong>, Nöjd<br />
Tabell 36<br />
Kundundersökning Index (NKI) 1 och <strong>2009</strong>, Tillgänglighet<br />
Nöjd<br />
Kund Index (NKI) 1 och Tillgäng-<br />
lighet 2<br />
2008 2008 <strong>2009</strong> <strong>2009</strong><br />
Kundgrupp<br />
2008<br />
Kontakt<br />
2008<br />
Ej kontakt<br />
<strong>2009</strong><br />
Kontakt<br />
<strong>2009</strong><br />
Ej kontakt<br />
Kundgrupp med Kontakt jour<br />
med jour Ej kon-<br />
med<br />
jour takt med<br />
jour<br />
med Kontakt<br />
jour med<br />
jour<br />
kon-<br />
med<br />
Ej<br />
takt jour med<br />
jour<br />
Nöjd Kund<br />
77 78 75 76<br />
Nöjd IndexKund<br />
77 78 75 76<br />
Index<br />
Tillgänglighet 68 69 66 59<br />
Tillgänglighet 68 69 66 59<br />
1 NKI byggs upp av tre fasta frågor som fokuserar på: nöjdhet allmänt<br />
NKI sett, byggs nöjdhet upp av i relation tre fasta till frågor förväntningarna som fokuserar och på: nöjdhet nöjdhet i rela-<br />
all-<br />
1<br />
mänt tion till sett, en ideal nöjdhet leverantör. i relation Skalan till förväntningarna är 1-100, där och 100 nöjdhet är högts i relation<br />
betyg.<br />
2 Tillgänglighet till en ideal leverantör. byggs upp Skalan av fyra frågor; är 1-100, de där har 100 hög är tillgänglighet, högts betyg.<br />
2 det Tillgänglighet är lätt att komma byggs i kontakt upp av fyra med frågor; dem under har telefontid hög tillgänglighet, respektive<br />
det efter är telefontid lätt att komma och de i kontakt har bra telefontider.<br />
med dem under telefontid respektive<br />
efter telefontid och de har bra telefontider.<br />
Källa: Centrum för marknadsanalys AB och Svenskt Kvalitetsindex<br />
Källa: Centrum för marknadsanalys AB och Svenskt Kvalitetsindex<br />
Bemanning<br />
Bemanningen har upprätthållits i alla praktikområden<br />
året runt, dygnet har upprätthållits runt. Det har i alla i år praktikområ-<br />
varit lättare<br />
Bemanningen<br />
den att rekrytera året runt, veterinärer dygnet runt. än Det för några har i år varit sedan, lättare men<br />
att det rekrytera kräver fortfarande veterinärer stora än för insatser. några år Detta sedan, innefat- men<br />
det kräver fortfarande stora insatser. Detta innefat-<br />
68 81<br />
68
DJUR<br />
tar kontinuerliga kontakter med veterinärstudenter i<br />
Sverige, Norge, Danmark, Ungern och Slovenien.<br />
Rekrytering av veterinärstudenter för att lösa bemanningen<br />
under semesterperioden har stor betydelse.<br />
För att öka rekryteringsbasen erbjuds studenter<br />
tidigt i utbildningen praktik hos Distriktsveterinärerna.<br />
För att ytterligare säkerställa kompetensförsörjningen<br />
satsar <strong>Jordbruksverket</strong> på kompetensutveckling.<br />
Samarbetet med Sveriges Lantbruksuniversitet<br />
har fortsatt på flera plan för att förbättra<br />
nyutexaminerade veterinärers kliniska kompetens<br />
på lantbrukets djur. Veterinärstudenter har erbjudits<br />
praktik och undervisats av distriktsveterinärer.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> deltar också i utbildningen av de<br />
utländska veterinärer som behöver tilläggsutbildning.<br />
Ett annat sätt att stärka kompetensförsörjningen<br />
inom organisationen är satsningen på utvecklingstjänster.<br />
Dessa tjänster innebär att veterinärerna under<br />
två år deltar i utbildning 25 % av tiden. Under<br />
<strong>2009</strong> har ytterligare åtta utvecklingstjänster tillsatts,<br />
nu finns totalt 15 anställda med utvecklingstjänst.<br />
Epizootiberedskap<br />
Under hösten <strong>2009</strong> har en större satsning gjorts för<br />
att öka fokus på de största kunderna i varje praktikområde.<br />
De största kunderna har i de flesta fall<br />
mjölkbesättningar och de kan erbjudas nya tjänster<br />
med klart fokus på förebyggande arbete. Regelbundna<br />
besök med undersökningar av kor som har<br />
ökad risk för sjukdom ger underlag för rådgivning<br />
och samtidigt förhindra att dessa blir kliniskt sjuka.<br />
Det ordnades regionala träffar på sammanlagt 16<br />
platser där dessa metoder visades och diskuterades.<br />
Som ett delmått på utvecklingen av det förebyggande<br />
djurhälsoarbetet kan antalet hämtningar av<br />
besättningsuppgifter från databasen hos Svensk<br />
Mjölk, s.k. Individjuver användas.<br />
Tabell 37<br />
Antal hämtade kor i individjuverprogrammet<br />
2007 2008 <strong>2009</strong><br />
Antal kor 119 404 117 706 146 400<br />
Källa: Svensk Mjölk<br />
Distriktsveterinärerna har under <strong>2009</strong> deltagit i bekämpandet<br />
av epizootiska sjukdomar. Under året<br />
har stort antal medarbetare deltagit i vaccinering<br />
mot Blåtunga. Under hösten hanterade Distriktsveterinärerna<br />
ett mindre utbrott av fjäderfäsjukdomen<br />
Newcastle Disease på en anläggning i södra Skåne.<br />
Sanering och smittspårning har skett med stöd av de<br />
rutiner som byggts upp under senare år för hantering<br />
av sjukdomen.<br />
Förebyggande djurhälsovård<br />
Målet att svara för ”förebyggande djurhälsovård”<br />
bedömer <strong>Jordbruksverket</strong> som i huvudsak uppfyllt.<br />
Bedömningen görs utifrån utvecklingssamtal de<br />
satsningar som Distriktsveterinärerna gjort under<br />
<strong>2009</strong>.<br />
Distriktsveterinärerna har i samarbete med Svensk<br />
Mjölk förbättrat kompetensen inom förebyggande<br />
djurhälsovård. Under året har projektet Djurhälsa<br />
2012 startats upp tillsammans med Svensk Mjölk.<br />
Syftet med detta är att stärka hälsoläget och förbättra<br />
ekonomin inom de svenska mjölkbesättningarna.<br />
Under våren <strong>2009</strong> har det anordnats två utbildningar<br />
för 45 veterinärer med fokus på praktiskt besättningsarbete<br />
och det var huvudsakligen yngre<br />
veterinärer som genomgick dessa.<br />
82<br />
69
DJUR<br />
DJUR<br />
DJUR<br />
Övrig rapportering inom djurområdet<br />
Övrig rapportering inom djurområdet<br />
Övrig rapportering inom djurområdet<br />
De husdjursgenetiska resurserna i<br />
De Sverige husdjursgenetiska resurserna i<br />
De Sverige husdjursgenetiska resurserna i<br />
Sverige Handlingsplanen för långsiktigt uthållig förvaltning<br />
Handlingsplanen av svenska husdjursgenetiska för långsiktigt resurser uthållig har förvaltning antagits av<br />
Handlingsplanen av <strong>Jordbruksverket</strong> svenska husdjursgenetiska i juni för långsiktigt <strong>2009</strong>. Arbetet resurser uthållig med har att förvaltning antagits genom- av<br />
av <strong>Jordbruksverket</strong> svenska husdjursgenetiska i juni <strong>2009</strong>. Arbetet resurser med har att antagits genom- av<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> föra handlingsplanen i juni påbörjades <strong>2009</strong>. Arbetet under med <strong>2009</strong>. att genom- Sverige<br />
föra använder handlingsplanen FAO:s system påbörjades 8 för bedömning under <strong>2009</strong>. av hotstatus Sverige<br />
föra använder husdjur handlingsplanen FAO:s i världen. system påbörjades I bilaga 8 för bedömning redovisas under <strong>2009</strong>. status av hotstatus Sverige för de<br />
för svenska använder husdjur raserna FAO:s i världen. för system vilka I bilaga 8 för Sverige bedömning redovisas har ett status av bevarandeansvar.<br />
husdjur Alla raserna i djurslag världen. för vilka och I bilaga raser Sverige redovisas är ännu har ett inte status bevarande-<br />
kategori-<br />
för svenska ansvar. serade. Alla raserna djurslag för vilka och raser Sverige är ännu har ett inte bevarande-<br />
kategori-<br />
hotstatus för för svenska<br />
ansvar. serade. Alla djurslag och raser är ännu inte kategoriserade.<br />
Behörighetsprojektet<br />
Behörighetsprojektet<br />
Behörighetsprojektet<br />
Den 1 januari 2010 träder lagen (<strong>2009</strong>:302) om verksamhet<br />
1 januari inom djurens 2010 träder hälso- lagen och (<strong>2009</strong>:302) sjukvård ikraft. om verk-<br />
Den<br />
Den<br />
Den samhet innebär 1 januari inom stora djurens förändringar 2010 träder hälso- lagen för och personer (<strong>2009</strong>:302) sjukvård som ikraft. om arbetar verksamhet<br />
innebär med djurens inom stora hälso- djurens förändringar och hälso- sjukvård. för och personer sjukvård Flera nya som ikraft. yrken arbetar Den<br />
Den<br />
innebär med omfattas djurens stora och hälso- reglerna förändringar och har sjukvård. förändrats personer Flera för nya som vem yrken arbetar som får<br />
med omfattas utföra djurens vilka och åtgärder. hälso- reglerna och <strong>Jordbruksverket</strong> har sjukvård. förändrats Flera för har nya vem under yrken som <strong>2009</strong> får<br />
omfattas utföra arbetat vilka med och åtgärder. att reglerna ta fram <strong>Jordbruksverket</strong> har föreskrifter förändrats i anslutning för har vem under som till <strong>2009</strong> får<br />
utföra arbetat lagen och vilka med genomfört åtgärder. att ta fram omfattande <strong>Jordbruksverket</strong> föreskrifter informationsinsatser<br />
i anslutning har under till <strong>2009</strong><br />
arbetat lagen till berörda och med genomfört yrkeskategorier.<br />
att ta fram omfattande föreskrifter informationsinsatser<br />
i anslutning till<br />
lagen till berörda och genomfört yrkeskategorier. omfattande informationsinsatser<br />
till berörda yrkeskategorier.<br />
Djursjukdomar, djurskydd och klimat<br />
Djursjukdomar, djurskydd och klimat<br />
Djursjukdomar, <strong>Jordbruksverket</strong> deltar djurskydd aktivt i det nordiska och klimat samarbetet<br />
på flera sätt, deltar bl.a. aktivt i den i nordiska-baltiska det samarbe-<br />
vete-<br />
<strong>Jordbruksverket</strong><br />
<strong>Jordbruksverket</strong> tet rinära på flera beredskapsgruppen sätt, deltar bl.a. aktivt i den som i nordiska-baltiska det initierades samarbeterinärdiska<br />
på Ministerrådet. flera beredskapsgruppen sätt, bl.a. Gruppen i den som nordiska-baltiska arrangerar initierades seminarier, av vete-<br />
Nor-<br />
av vete-<br />
Norrinärdiska<br />
beredskapsövningar, Ministerrådet. beredskapsgruppen Gruppen utbildningar som arrangerar initierades m.m. inom seminarier, av beredskapsområdet.<br />
Ministerrådet. Gruppen Gruppen utbildningar arrangerade arrangerar m.m. under inom seminarier, <strong>2009</strong> bered-<br />
ett<br />
Nordiska<br />
beredskapsövningar,<br />
beredskapsövningar, skapsområdet. seminarium med Gruppen tonvikt utbildningar arrangerade på klimatförändringens m.m. under inom <strong>2009</strong> beredskapsområdet.<br />
seminarium verkan på smittspridningen, med Gruppen tonvikt arrangerade på framförallt klimatförändringens under på vektorpo-<br />
<strong>2009</strong> på-<br />
ett<br />
på-<br />
ett<br />
seminarium verkan pulationen. på smittspridningen, Gruppen med tonvikt har även på framförallt klimatförändringens haft nordisk-baltisk<br />
på vektorpopulationen.<br />
beredskapsövning på smittspridningen, Gruppen där har ett även fingerat framförallt haft utbrott en nordisk-baltisk<br />
på av vektorpo-<br />
sjukdo-<br />
påverkapulationen.<br />
beredskapsövning men West Nile Gruppen fever där tjänade har ett även fingerat som haft underlag utbrott en nordisk-baltisk av för sjukdomen<br />
kriskommunikation West Nile fever där mellan tjänade ett fingerat de som deltagande underlag utbrott av för länderna. sjukdo-<br />
att öva<br />
att öva<br />
beredskapsövning<br />
men kriskommunikation West West Nile fever Nile fever är en mellan tjänade av smittsamma de som deltagande underlag djursjukdo för länderna. att öva -<br />
kriskommunikation West Nile fever är en mellan av de smittsamma de deltagande djursjukdo länderna.<br />
West Nile fever är en av de smittsamma djursjukdo<br />
8 Det finns sex kategorier: utdöd, kritiskt (färre än 100 hondjur),<br />
kritiskt-bevarad 8 Det finns sex kategorier: (läget är kritiskt, utdöd, kritiskt men bevarandeprogram (färre än 100 hondjur), finns),<br />
kritiskt-bevarad hotad 8 Det finns<br />
(antal<br />
sex<br />
hondjur<br />
kategorier: (läget är är 100-1000), kritiskt, utdöd, kritiskt men hotad- bevarandeprogram (färre<br />
bevarad<br />
än 100<br />
(rasen<br />
hondjur),<br />
bevaras finns),<br />
kritiskt-bevarad hotad av någon (antal organisation) hondjur (läget är är 100-1000), och<br />
kritiskt,<br />
inte i fara.<br />
men hotad- Hotkategorierna<br />
bevarandeprogram bevarad (rasen baseras bevaras finns),<br />
på<br />
antal<br />
hotad av någon hon-<br />
(antal organisation) och<br />
hondjur<br />
handjur<br />
är<br />
för<br />
100-1000), och avel, inte total i fara. hotadpopulation,<br />
Hotkategorierna bevarad<br />
om<br />
(rasen<br />
rasen baseras bevaras<br />
underhålls,<br />
på<br />
antal av någon hon- om<br />
organisation)<br />
det och finns handjur avelsprogram för och avel, inte total i<br />
för<br />
fara.<br />
rasen population, Hotkategorierna<br />
m.m. om rasen baseras underhålls,<br />
hon- om det och finns handjur avelsprogram för avel, total för rasen population, m.m. om rasen under-<br />
på<br />
antal<br />
hålls, om det finns avelsprogram för rasen m.m.<br />
marna vars utbredning kan nå våra breddgrader vid<br />
marna förändringar vars utbredning i klimatet. kan nå våra breddgrader vid<br />
marna förändringar vars utbredning i klimatet. kan nå våra breddgrader vid<br />
förändringar <strong>Jordbruksverket</strong> i klimatet. har under året arbetat med ett regeringsuppdrag<br />
som har inneburit under året att en arbetat analys med har ett gjorts reger-<br />
av<br />
<strong>Jordbruksverket</strong><br />
<strong>Jordbruksverket</strong> ingsuppdrag behovet av översyn som har inneburit under av djurskyddsregler, året att en arbetat analys med har rekommendationer<br />
av m.m. översyn som Detta inneburit av med djurskyddsregler, avseende att en analys på utformning har rekommen-<br />
gjorts av<br />
ett gjorts regeringsuppdrag<br />
behovet<br />
av<br />
behovet dationer och funktion av m.m. översyn i Detta stallar av med samt djurskyddsregler, avseende fållor och på väderskydd utformning rekommendationer<br />
och utedrift funktion utifrån m.m. i Detta stallar riskerna med samt för avseende fållor ökad värmestress och på väderskydd utformning som för en av<br />
för av<br />
och utedrift följd funktion av utifrån framtida i stallar riskerna klimatförändringar. samt fållor ökad värmestress och <strong>Jordbruksverket</strong><br />
väderskydd som för en<br />
utedrift följd deltar av i och utifrån framtida medfinansierar riskerna klimatförändringar. ett ökad arbete värmestress <strong>Jordbruksverket</strong><br />
som innebär som att en<br />
följd deltar en omarbetning av i och framtida medfinansierar görs klimatförändringar. av Svensk ett arbete Standard <strong>Jordbruksverket</strong><br />
som innebär (SS 95 10 att<br />
deltar en 51) omarbetning "Ventilation i och medfinansierar görs i värmeisolerade av Svensk ett arbete Standard djurstallar". som innebär (SS 95 Den 10 att<br />
en 51) nya omarbetning standarden "Ventilation kommer görs i värmeisolerade av i Svensk viss mån Standard att djurstallar". beakta (SS de 95 Den förändringar<br />
standarden "Ventilation som sker kommer i värmeisolerade av klimatet i viss mån och att djurstallar". då beakta främst de med Den för-<br />
10<br />
51) nya<br />
nya ändringar hänsyn standarden till som de ökade sker kommer av halter klimatet i viss av koldioxid mån och att då beakta i främst luften de med som förändringar<br />
hänsyn skett de till senaste som de ökade sker årtiondena. av halter klimatet av Detta koldioxid och arbete då i främst luften beräknas med som<br />
hänsyn skett vara klart de till senaste under ökade år årtiondena. 2010. halter I övrigt av Detta koldioxid finns arbete enligt i luften beräknas verkets som<br />
skett vara bedömning klart de senaste under inget år behov årtiondena. 2010. av I övrigt omedelbara Detta finns arbete enligt och beräknas konkreta verkets<br />
vara bedömning åtgärder. klart Verket under inget bevakar år behov 2010. av dock I övrigt omedelbara frågan. finns enligt och konkreta verkets<br />
bedömning åtgärder. Verket inget bevakar behov av dock omedelbara frågan. och konkreta<br />
åtgärder. Verket bevakar dock frågan.<br />
Antibiotikaresistens<br />
Antibiotikaresistens<br />
Antibiotikaresistens<br />
Antibiotikaresistenta bakterier är ett växande problemområde<br />
inom humanmedicinen bakterier är ett som växande medför pro-<br />
ett<br />
Antibiotikaresistenta<br />
Antibiotikaresistenta blemområde ökat antal svårbehandlande inom humanmedicinen bakterier infektioner. är ett som växande Sådana medför problemområde<br />
ökat sistenta antal bakterier svårbehandlande inom kan humanmedicinen också infektera infektioner. som djur. Sådana medför Antibioti-<br />
re-<br />
ett<br />
re-<br />
ett<br />
ökat karesistenta antal bakterier svårbehandlande bakterier kan också är därför infektera infektioner. att betrakta djur. Sådana Antibiotikaresistenta<br />
zoonos. bakterier En utförlig bakterier kan rapportering också är därför infektera att av betrakta djur. antibiotikaresi-<br />
Antibioti-<br />
som en<br />
som re-<br />
en<br />
karesistenta zoonos. stensläget En hos utförlig bakterier djur sker rapportering är därför av SVA att av genom betrakta antibiotikaresistensläget<br />
SVARM/2008 En hos utförlig djur – Swedish sker rapportering av Veterinary SVA av genom antibiotikaresi-<br />
Antimicrobial rapporten<br />
rapporten som zoonos.<br />
stensläget SVARM/2008 Resistence hos Monitoring. djur – Swedish sker Sveriges av Veterinary SVA situation genom Antimicrobial rapporten rörande<br />
SVARM/2008 Resistence antibiotikaresistens Monitoring. – Swedish hos djur, Sveriges Veterinary sett ur situation ett internationellt<br />
Antimicrobial rörande<br />
Resistence antibiotikaresistens perspektiv, är Monitoring. mycket hos gott. djur, Sveriges Till sett exempel ur situation ett internationellt<br />
har inga rörande meticillinresistenta<br />
är mycket MRSA hos gott. djur, påvisats Till sett exempel ur hos ett livsmedelspro-<br />
internationellt<br />
har inga me-<br />
antibiotikaresistens perspektiv,<br />
perspektiv, ticillinresistenta ducerande djur. är mycket MRSA En försiktig gott. påvisats Till antibiotikaanvändning<br />
exempel hos livsmedelsproducerande<br />
och ett tidigt djur. förbud MRSA En att försiktig använda påvisats antibiotikaanvändning<br />
hos livsmedelspro-<br />
i foder i<br />
har inga meticillinresistentducerande<br />
och förebyggande ett tidigt djur. förbud syfte En har att försiktig varit använda bidragande antibiotikaanvändning<br />
till det i foder goda i<br />
och förebyggande läget. ett <strong>Jordbruksverket</strong> tidigt förbud syfte har att rapporterar varit använda bidragande antibiotika årligen till antibiotikaförbrukningen<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> syfte hos djur har rapporterar till varit regeringen. bidragande årligen till antibiotika-<br />
det goda<br />
det i foder goda i<br />
förebyggande läget.<br />
läget. förbrukningen <strong>Jordbruksverket</strong> hos djur rapporterar till regeringen. årligen antibiotikaförbrukningen<br />
Den 1 januari hos 2008 djur förde till <strong>Jordbruksverket</strong> regeringen. in MRSA<br />
Den och meticillinresistenta 1 januari 2008 förde MRSP <strong>Jordbruksverket</strong> i listan över in MRSA anmälningspliktiga<br />
meticillinresistenta 1 januari sjukdomar. 2008 förde MRSP För <strong>Jordbruksverket</strong> att i vidmakthålla listan över in ett MRSA anmäl-<br />
gott<br />
Den och<br />
och ningspliktiga läge meticillinresistenta har <strong>Jordbruksverket</strong> sjukdomar. MRSP För bett att Socialstyrelsen i vidmakthålla listan över ett anmälningspliktiga<br />
läge lista över har <strong>Jordbruksverket</strong> vilka sjukdomar. antibiotika För bett som att Socialstyrelsen är vidmakthålla skyddsvärda. ett om Jord-<br />
gott en<br />
om gott en<br />
läge lista bruksverket över har <strong>Jordbruksverket</strong> vilka avser antibiotika sedan att bett som begränsa Socialstyrelsen är skyddsvärda. användningen om Jord-<br />
lista bruksverket av eller över förbjuda vilka avser antibiotika sådana sedan substanser att som begränsa är skyddsvärda. till användningen<br />
djur. Tillsammans<br />
eller med förbjuda andra avser sådana myndigheter sedan substanser att begränsa som till är användningen<br />
djur. ansvariga Tillsam-<br />
för<br />
<strong>Jordbruksverket</strong><br />
av<br />
av mans folkhälsa eller med förbjuda och andra djurhälsa sådana myndigheter pågår substanser arbete som till är med djur. ansvariga ett Tillsammans<br />
folkhälsa dokument med och för andra djurhälsa riktlinjer myndigheter för pågår hanterandet arbete som är med ansvariga av ett MRSA strategi-<br />
för på<br />
strategi-<br />
för<br />
folkhälsa dokument sällskapsdjur. och för djurhälsa Ett riktlinjer arbete för pågår hanterandet arbete också med att av reglera ett MRSA strategidokument<br />
sällskapsdjur. för Ett riktlinjer arbete för pågår hanterandet också att av reglera MRSA kon- på<br />
kon- på<br />
sällskapsdjur. Ett arbete pågår också att reglera kon-<br />
70<br />
70 83<br />
70
DJUR<br />
takten mellan djur samt mellan djur och människa vid<br />
påvisad MRSA hos djur.<br />
Det finns vissa verksamheter som har en högre risk<br />
för smittspridning, till exempel djurkliniker. <strong>Jordbruksverket</strong><br />
planerar att införa krav på hygienprogram<br />
i sådana verksamheter motsvarande de krav<br />
som redan idag finns för besättningar med besöksverksamhet<br />
enligt föreskrifterna (SJVFS 2003:71)<br />
om förebyggande åtgärder avseende zoonoser;<br />
Förändringar i den veterinära organisationen<br />
i Sverige<br />
Enligt prop. 2008/09 En ny organisation för veterinär<br />
service och vid utbrott av smittsamma djursjukdomar,<br />
och som riksdagen har ställt sig bakom under hösten,<br />
ska bland annat privatpraktiserande veterinärer i större<br />
utsträckning än i dag ges möjlighet att få stöd för<br />
att delta i smittskydds- och jourberedskap och få statligt<br />
stöd för djurhälsovård och djursjukvård i områden<br />
där det inte är möjligt att bedriva lönsam veterinär<br />
verksamhet utan stöd. Den stödberättigade verksamheten<br />
ska upphandlas och såväl den statliga distriktsveterinärorganisationen<br />
som privatpraktiserande<br />
veterinärer bör kunna delta i upphandlingen.<br />
Förberedelser har pågått under hösten <strong>2009</strong> för att<br />
starta pilotverksamhet under 2010. I detta arbete har<br />
också ingått att förbereda en organisation för beställning<br />
av veterinära tjänster.<br />
84<br />
71
övrig rapportering
ÖVRIG RAPPORTERING<br />
ÖVRIG RAPPORTERING<br />
Övrig rapportering<br />
Krisberedskap<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> ska ha en god krisledningsförmåga,<br />
operativ förmåga och förmåga i samhällsviktig<br />
verksamhet att motstå allvarliga<br />
störningar i enlighet med målen för dessa verksamhetsområden<br />
så som de anges i regleringsbrev<br />
för Myndigheten för samhällsskydd<br />
och beredskap (MSB).<br />
Vidtagna åtgärder har under året medverkat till<br />
en förbättrad krishanteringsförmåga inom flera<br />
av de riskområden som anges i tabell nedan.<br />
Merparten av åtgärderna har innefattat inslag av<br />
utbildning, övning och utredningsarbete. I genomförandet<br />
har även nationella och internationella<br />
samverkande myndigheter, näringsliv, frivilligorganisationer<br />
och veterinärer deltagit.<br />
Även internt inom myndigheten har flertalet aktiviteter<br />
genomförts i syfte att öka krishanteringsförmågan.<br />
Bland annat har en ny lednings<br />
funktion utvecklats och en ledningscentral inrättats.<br />
Samfällt bidrar dessa åtgärder till en ökad<br />
uthållighet samt kapacitet att hantera kriser,<br />
oavsett typ. Inom epizootiberedskapen har ledningsfunktionen<br />
förstärkts ytterligare i och med<br />
att konceptet med nationellt insatsteam (Epiteam)<br />
har utvecklats. Utredningsarbete har utförts<br />
i syfte att ytterligare belysa allvarliga djursjukdomar,<br />
växtskadegörare och bioterrorism. Verket<br />
har också deltagit i NATO-Pff samarbetet<br />
samt aktiviteter inom ramen för samverkansområdet<br />
Farliga ämnen. Utvärderingar från bekämpning<br />
av blåtunga och mjältbrand visar på<br />
behov av fortsatta satsningar under kommande<br />
år för att förbättra centrala förmågor.<br />
För en utförligare beskrivning av verkets bidrag<br />
till målen inom politikområdet hänvisas till den<br />
risk- och sårbarhetsanalys samt förmågebedömning<br />
som lämnats under året. 1<br />
Tabell 38 Bedömd krisledningsförmåga och operativ förmåga 1<br />
Område/ Hot<br />
Förmåga<br />
Mycket bristfällig<br />
Bristfällig<br />
God med viss<br />
brist<br />
God<br />
Epizootiska sjukdomar<br />
Fodersäkerhet<br />
Kärnenergiberedskap<br />
Krisledning<br />
Operativ<br />
Krisledning<br />
Operativ<br />
Krisledning<br />
Operativ<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
Växtskydd och genmodifierade växter<br />
Krisledning<br />
Operativ<br />
X<br />
X<br />
Antagonistiska hot och bioterrorism<br />
Informationssäkerhet<br />
Klimatrelaterade hot och övriga risker 2<br />
Pandemi<br />
Krisledning<br />
Operativ<br />
Krisledning<br />
Operativ<br />
Krisledning<br />
Operativ<br />
Krisledning<br />
Operativ<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
Störningar i finansiella system<br />
Krisledning<br />
Operativ<br />
X<br />
X<br />
IT-relaterade hot<br />
Krisledning<br />
Operativ<br />
1 Bedömning av förmåga görs enligt den skala som är gemensam för myndigheter med särskilt ansvar för krisberedskap, enligt Förordning<br />
(2006:942). Skalan har tagits fram av Myndigheten för samhälskydd och beredskap. Bedömningarna har därför en annan innebörd<br />
än för andra områden inom <strong>Jordbruksverket</strong>.<br />
2 I begreppet klimatrelaterade hot och övriga risker ingår översvämningar, utrymning skadegörare på bin och vektorburna sjukdomar.<br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong>s Risk och sårbarhetsanalys, november <strong>2009</strong><br />
X<br />
X<br />
86<br />
71
ÖVRIG ÖVRIG RAPPORTERING<br />
RAPPORTERING<br />
Kompetensförsörjning<br />
I <strong>Jordbruksverket</strong>s verksamhetsstrategi slås fast<br />
vad som särskilt prioriteras under åren 2008-<br />
<strong>2009</strong>. Arbetet med att skapa en effektiv och ändamålsenlig<br />
kompetensförsörjning utgår från<br />
verksamhetsstrategin.<br />
Fokusområden för kompetensförsörjningen<br />
<strong>2009</strong><br />
<strong>Jordbruksverket</strong>s arbetar för att vara en attraktiv<br />
arbetsgivare och har under året inriktat sig speciellt<br />
på följande områden.<br />
- Arbetet med värdeord startade hösten 2008<br />
och har fortsatt under året. Vi har lanserat en<br />
rutin för synpunkter och klagomål samt genomfört<br />
workshopar i bemötande.<br />
- Verket har satsat på chefsutveckling inom olika<br />
områden, både längre externa utbildningar<br />
för nya chefer och interna utbildningar och<br />
workshopar för alla chefer.<br />
- EU-ordförandeskapet har ställt höga krav på<br />
kompetens hos våra medarbetare. Vi har varit<br />
väl förberedda och insatser har gjorts för att<br />
stärka förmågan.<br />
- Verket har utvecklat medarbetarsamtalen till<br />
en resultat- och utvecklingsdialog. Vi fokuserar<br />
mer på hur vi uppnår resultat och hur vi utvecklar<br />
verksamhet och medarbetare.<br />
- Verket genomför en medarbetarenkät vartannat<br />
år. Trenden är att vi får allt bättre resultat<br />
överlag. Vi har speciellt fått bättre värden för<br />
gott ledarskap och utvecklingsmöjligheter.<br />
Svarsfrekvensen har också ökat jämfört med tidigare<br />
enkäter och var i år 77 % (86 % exklusive<br />
distriktsveterinärerna).<br />
Tabell 39 Resultat från medarbetarenkät, positiva andelar, %<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> inkl.<br />
Distriktsveterinärerna<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> exkl.<br />
Distriktsveterinärerna<br />
2005 2007 <strong>2009</strong> 2005 2007 <strong>2009</strong><br />
Attraktiv arbetsplats 56 58 60 60 62 64<br />
Gott ledarskap 50 55 60 54 59 65<br />
Utvecklingsmöjligheter 42 50 54 43 49 57<br />
1 Svarsalternativen har fem grader varav positiva andelar är svarsalternativ fyra= stämmer i hög grad och fem = stämmer helt.<br />
Källa: <strong>Jordbruksverket</strong><br />
Kompetensplanering – mål och<br />
åtgärder<br />
72 % av de anställda är akademiker. De vanligaste<br />
utbildningarna är veterinär-, ekonom- eller<br />
agronomexamen.<br />
Antalet utbildningsdagar har de senaste åren legat<br />
stadigt kring fem dagar per anställd. Distriktsveterinärerna<br />
har i genomsnitt något fler<br />
dagar jämfört med <strong>Jordbruksverket</strong> exklusive<br />
distriktsveterinärerna.<br />
Varje avdelningschef har årligen en dialog med<br />
verksledningen, i samband med verksamhetsplaneringen,<br />
om kompetensförsörjning och utveckling<br />
inom verksamheten. Kompetensanalyser<br />
genomförs på olika nivåer där utgångspunkten<br />
är de mål, uppgifter och uppdrag verksamheten<br />
har och vilka ändringar i omvärlden<br />
som påverkar verksamheten. Modellen bygger<br />
på allas delaktighet och utgår från myndighetens<br />
verksamhetsstrategi.<br />
Minst en gång om året har chef och medarbetare<br />
en resultat- och utvecklingsdialog som utmynnar<br />
i en utvecklingsplan, med koppling till verksamhetens<br />
utveckling, för varje medarbetare. Vi<br />
har implementerat en vidareutvecklad mall för<br />
dessa samtal.<br />
De partsgemensamma medel som friställts genom<br />
”Avtal om aktivt omställningsarbete” har<br />
bland annat använts till verksamhetsplanering,<br />
benchmarking och teambildning samt att ge nyanställda<br />
möjlighet att arbeta parallellt med en<br />
erfaren medarbetare.<br />
Respektive avdelning ansvarar för kompetensuppbyggnad<br />
inom sakområdet. Centralt anordnas<br />
utvecklingsåtgärder som riktar sig till alla<br />
medarbetare inom bland annat kommunikation,<br />
projektledning, medieträning, röstträning och<br />
skriva bättre texter.<br />
Flera av våra medarbetare har fungerat som ordförande<br />
i olika grupper respektive ingått i olika<br />
ordförandeskapsteam under Sveriges ordföran-<br />
72<br />
87
ÖVRIG<br />
KOMPETENSFÖRSÖRJNING<br />
ÖVRIG<br />
RAPPORTERING<br />
RAPPORTERING<br />
deskap. Förberedelserna har främst bestått i att<br />
vara uppdaterad inom aktuella frågor och utvecklingen<br />
inom respektive område.<br />
För att öka förståelsen för <strong>Jordbruksverket</strong>s<br />
verksamhet har vi lunchmöten/föreläsningar<br />
som riktar sig till alla anställda. Under <strong>2009</strong><br />
handlade de bland annat om ordförandeskapet,<br />
jordbrukspolitik, företagande på landsbygden,<br />
utsläpp av växthusgaser och klimatmärkning.<br />
En hög kompetensnivå hos medarbetarna är en<br />
förutsättning för att distriktsveterinärernas tjänster<br />
ska vara attraktiva. Möjlighet till utveckling<br />
har också visat sig vara ett viktigt mervärde för<br />
den anställde vid valet av arbetsgivare.<br />
Distriktsveterinärernas kompetensutveckling<br />
omfattar såväl specialutvecklade kurser som<br />
deltagande i extern kursverksamhet. Underlaget<br />
skapas genom en årlig kompetensinventering.<br />
Den förebyggande djurhälsovården och besättningsarbetet<br />
inom mjölkproduktionen spelar en<br />
allt större roll. En ny tjänst har nyinrättats för att<br />
handleda veterinärer, fungera som mentor i besättningsarbetet<br />
samt genomför kurser i förebyggande<br />
hälsovård. Under <strong>2009</strong> har fokus<br />
framför allt legat på arbete i stora besättningar.<br />
Nätverket för kompetensspridning mellan specialister<br />
som arbetar med förebyggande djurhälsovård,<br />
har under årets byggts ut, och omfattar<br />
såväl privata veterinärer, husdjursveterinärer<br />
och distriktsveterinärer. Satsningen på utvecklingstjänster<br />
för nyutbildade veterinärer har fortsatts.<br />
Kunskapshantering – mål och åtgärder<br />
Intranätet har ersatt tidigare informationskanaler<br />
och ger möjligheter att sprida information och<br />
kunskaper på ett effektivt sätt. Distriktsveterinärerna<br />
har ett eget intranät för informationsspridning<br />
där veterinärmedicinsk kunskapsförmedling<br />
blandas med administrativ information.<br />
Introduktionsutbildning ska ge en bild av <strong>Jordbruksverket</strong>,<br />
dess uppdrag och roll i samhället<br />
samt förståelse för att arbete i statsförvaltningen<br />
innebär att arbeta för medborgarna på ett effektivt<br />
sätt samtidigt som demokrati och rättssäkerhet<br />
värnas samt att skapa en gemensam kultur<br />
kring värdeorden framåt, trovärdig och professionell.<br />
Verksledningen tar aktiv del i introduktionen<br />
vilket visat sig vara mycket värdefullt.<br />
Introduktionen genomförs i fyra steg om vardera<br />
en dag, där steg 3 och 4 är kurs i offentlighetsprincipen<br />
respektive kurs i förvaltningsrätt.<br />
Nyanställda distriktsveterinärer och veterinärassistenter<br />
har under året genomgått en fyra dagar<br />
lång introduktion kring rutiner i verksamheten.<br />
Nästa år kommer den även att omfatta grundläggande<br />
veterinärmedicin.<br />
Chefsförsörjning – mål och åtgärder<br />
Chefer ska inrikta sig på ledaruppgiften, vilket<br />
innebär att ta tillvara på varje medarbetares<br />
kompetens och uppmuntra till resultat, initiativ<br />
och eget lärande samt ställa krav och ge stöd<br />
och återkoppling i arbetet. Chefer ska visa resultat<br />
enligt fastställda mål samt våga prioritera<br />
och fatta beslut och verka för en helhetssyn på<br />
verksamheten, ta initiativ och lämna förslag till<br />
utveckling och förändring av verksamheten.<br />
Vi rekryterar chefer inom olika ämnesområden<br />
och med olika erfarenheter av att arbeta som<br />
chef och ledare. Som ett komplement till en gemensam<br />
bas individanpassar vi därför den utveckling<br />
som respektive chef behöver i sin roll.<br />
Enligt årets medarbetarenkät har förtroendet för<br />
cheferna och hur de leder arbetet förbättrats<br />
jämfört med tidigare enkätresultat.<br />
Under året har vi genomfört en rad utvecklingsinsatser<br />
för chefer inom bland annat arbetsmiljö,<br />
rehabilitering, mångfald, hur vi kan<br />
arbeta utvecklingsinriktat med resultaten från<br />
medarbetarenkäten och med medarbetare som<br />
upplever obalans.<br />
Ett stort antal chefer har under året deltagit i enskild<br />
handledning eller grupphandledning. Vi<br />
deltar i statens årslånga projekt för jämställdhet<br />
och ledarförsörjning ”Staten leder jämt” samt i<br />
”Kvinnor i staten”. Våra nya chefer har deltagit<br />
i en extern utbildning för nya chefer. Några chefer<br />
deltar också i årslånga Executive Master of<br />
Leadership arrangerat av en extern aktör.<br />
Distriktsveterinärerna arbetar kontinuerligt med<br />
att utveckla chefskapet inom organisationen.<br />
Under året har en förändring av organisationen<br />
genomförts vars huvudsyfte var ett tydligare och<br />
effektivare ledarskap. Sverige har delats in i<br />
fyra regioner och fyra regionchefer har rekryterats,<br />
två internt och två externt. De 67 stationscheferna<br />
har ersatts med 34 klinikchefer med<br />
88<br />
73
ÖVRIG ÖVRIG RAPPORTERING<br />
RAPPORTERING<br />
ansvar för en till fyra mottagningar. Cheferna<br />
förordnas på tre eller fyra år.<br />
Under hösten har ett introduktionsprogram genomförts<br />
för regioncheferna under sex dagar.<br />
Ett tvådagars stationschefsmöte hölls under våren<br />
<strong>2009</strong>. Under stationschefmötet diskuterades<br />
bland annat den nya rehabiliteringskedjan, nya<br />
sjukskrivningsregler, omorganisationen samt<br />
nöjdkund undersökning.<br />
Försörjning av kärn- och stödkompetens<br />
– mål och åtgärder<br />
<strong>Jordbruksverket</strong>s verksamhet kan delas in i förvaltningsverksamhet,<br />
utredning/utvärdering och<br />
uppdragsverksamhet. En bra kompetensförsörjning<br />
säkerställer vi företrädesvis med egna anställda<br />
och kompletterar med inhyrd personal<br />
och samverkan med andra aktörer.<br />
Lokala beredskapsavtal som säkerställer kompetens<br />
dygnet runt finns inom smittskydd,<br />
gränskontroll, information och för IT-drift.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> har under flera år anlitat konsulter<br />
framförallt inom IT-området och i viss<br />
mån också på utrednings- och managementområdet.<br />
Konsulterna inom systemutvecklingssidan<br />
har under året uppgått till 89 585 timmar vilket<br />
är cirka 8 000 mer timmar jämfört med föregående<br />
år.<br />
Stora insatser under året har varit blåtungevaccinering,<br />
djurskyddskontroller, Svenska ordförandeskapet,<br />
ändringar på grund av hälsokontrollen<br />
och effekter för landsbygdsprogrammet<br />
samt ny webbplats.<br />
Distriktsveterinärerna har i år haft lättare att klara<br />
kompetensförsörjningen inom det veterinära<br />
området jämfört med tidigare år.<br />
Under året har 54 tillsvidareanställda rekryterats<br />
(exkl. distriktsveterinärerna) samtidigt som 53<br />
tillsvidareanställningar upphört (exkl. distriktsveterinärerna).<br />
Under samma tid har visstidsanställd<br />
personal utgjort cirka 11 % (exklusive distriktsveterinärerna)<br />
av de anställda. Personalrörligheten<br />
är 8 % inklusive distriktsveterinärerna<br />
vilket är oförändrat jämfört med 2007 och<br />
2008. Motsvarande siffra för distriktsveterinärerna<br />
är 9 % och har minskat med 1 % jämfört<br />
med 2008.<br />
Tabell 40 Personalrörlighet, %<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> inkl.<br />
Distriktsveterinärerna<br />
Distriktsveterinärerna<br />
2007 2008 <strong>2009</strong> 2007 2008 <strong>2009</strong><br />
Personalrörlighet 1 8 8 8 8 10 9<br />
- kvinnor 10 8 7 10 11 9<br />
- män 6 9 9 8 10 9<br />
1 Personalrörlighet bland tillsvidareanställda enligt Nyckeltalsinstitutets definition, det vill säga lägsta talet av nyanställda eller avslutade<br />
dividerat med genomsnittligt antal anställda under året.<br />
Källa: Agresso<br />
Anställnings- och arbetsvillkor –<br />
mål och åtgärder<br />
Under året har verket fortsatt arbeta med medarbetarpolicy<br />
med värdeorden framåt, trovärdig<br />
och professionell. Värdeorden har arbetats in i<br />
lönekriterierna för <strong>2009</strong>-2010 års löneförhandling<br />
som genomfördes under våren <strong>2009</strong>.<br />
Antalet anställda exklusive distriktsveterinärerna<br />
som arbetar på distans en eller flera dagar i<br />
veckan har ökat något och uppgår till knappt 6<br />
%. Det är i första hand en kompetensförsörjningsåtgärd<br />
för att säkerställa att verket till exempel<br />
har djurskydds- och smittskyddskompetens.<br />
Åldersbalans – mål och åtgärder<br />
Medelåldern på <strong>Jordbruksverket</strong> är 45 år. De<br />
senaste tio åren har medelåldern höjts med fem<br />
år. Medelåldern för de vi har tillsvidareanställt<br />
under året är 39 år för <strong>Jordbruksverket</strong> exklusive<br />
distriktsveterinärerna och för de som avslutats<br />
51 år. För distriktsveterinärerna är motsvarande<br />
siffror 34 år för nyanställda och 43 år<br />
för avslutade.<br />
De faktiska pensionsavgångarna för <strong>2009</strong> motsvarar<br />
cirka 2 % av alla tillsvidareanställda. Under<br />
2010 uppnår 40 anställda (cirka 3 % av alla<br />
tillsvidareanställda) varav 13 kvinnor och 27<br />
män, den nedre pensionsåldern som i normal-<br />
89<br />
74
KOMPETENSFÖRSÖRJNING<br />
ÖVRIG RAPPORTERING<br />
ÖVRIG RAPPORTERING<br />
fallet är 65 år. Av dessa är 17 anställda hos distriktsveterinärerna.<br />
Tabell 41<br />
Åldersfördelning, %, och medelålder<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> inklusive Distriktsveterinärerna<br />
Distriktsveterinärerna<br />
2005 2008 <strong>2009</strong> 2005 2008 <strong>2009</strong><br />
Åldersfördelning<br />
- 29 år och yngre 8 5 5 12 10 8<br />
- 30-39 år 33 30 30 34 37 38<br />
- 40-49 år 29 30 30 27 26 27<br />
- 50-59 år 23 24 24 22 20 19<br />
- 60 år eller äldre 7 11 11 5 7 8<br />
Medelålder 44 45 45 42 42 42<br />
- kvinnor 43 43 43 38 39 40<br />
- män 46 49 49 49 49 49<br />
Källa: Agresso<br />
Arbetsmiljö och hälsa – mål och<br />
åtgärder<br />
Det övergripande målet är att skapa en fysisk,<br />
organisatorisk och psykosocial arbetsmiljö som<br />
förebygger ohälsa och olycksfall och främjar<br />
goda arbetsresultat, arbetstrivsel och utveckling.<br />
För att nå målet arbetar vi med introduktion av<br />
nyanställda och av nya chefer, resultat- och utvecklingsdialoger,<br />
arbetsmiljökommitté, avgångssamtal,<br />
arbetsplatsmöten, kartläggning av<br />
arbetsmiljöer, rehabiliteringsutredningar och<br />
bidrag till friskvårdsförmåner. Företagshälsovård<br />
erbjöds genom avtal med Feelgood och<br />
tyngdpunkten läggs på förebyggande åtgärder.<br />
Medarbetarna får fri sjukvårdsrådgivning, exklusive<br />
distriktsveterinärerna, och verksamheten<br />
får tidiga signaler på ohälsa.<br />
I Jönköping erbjöds anställda vaccination på arbetsplatsen<br />
mot den så kallade nya influensan.<br />
Under hösten genomfördes en medarbetarenkät<br />
med syfte att mäta medarbetarnas engagemang,<br />
välmående och uppfattning i olika frågor för att<br />
kunna utveckla <strong>Jordbruksverket</strong> som organisation.<br />
Resultatet visade att verksamheten som<br />
helhet, jämfört med tidigare enkäter, har en positiv<br />
utveckling. Totalresultatet är bra jämfört<br />
med andra verksamheter som genomför liknande<br />
undersökningar.<br />
Hos distriktsveterinärerna utbildas nyanställda i<br />
arbetsmiljö som en del av introduktionen. Distriktsveterinärerna<br />
har i samråd med Previa tagit<br />
fram en kunskapssammanställning gällande<br />
gravida medarbetare. Med denna som grund<br />
kommer en Graviditetspolicy utarbetas.<br />
Det totala antalet övertidstimmar var under året<br />
6 316, vilket är 1 310 timmar mindre än 2008.<br />
Flest övertidstimmar har utsädesenheten (25 %<br />
av totala antalet timmar) och därefter stödavdelningen<br />
(19 %), växtavdelningen (17 %) och ITavdelningen<br />
(16 %).<br />
Under <strong>2009</strong> har sjukfrånvaron varit 3,6 %.<br />
Trenden är att sjukfrånvaron har sjunkit de tre<br />
senaste åren. Distriktsveterinärernas högre sjuktal<br />
kan förklaras med högre risker i arbetet och<br />
större fysisk belastning jämfört med övriga.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> har tecknat en överenskommelse<br />
med Försäkringskassan om samarbete i<br />
sjukförsäkringsärenden. Syftet är att tidiga rehabiliteringsinsatser<br />
ska minska ohälsotalen.<br />
90<br />
75
ÖVRIG ÖVRIG RAPPORTERING<br />
Tabell 42 Sjukfrånvaro, %<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> inklusive Distriktsveterinärerna<br />
Distriktsveterinärerna<br />
2007 2008 <strong>2009</strong> 2007 2008 <strong>2009</strong><br />
Total sjukfrånvaro 4,6 4,1 3,6 5,4 5,1 4,8<br />
- kvinnor 5,3 4,6 4,4 6,0 5,3 5,2<br />
- män 3,2 3,3 2,2 4,2 4,7 2,8<br />
- 29 år och yngre 1,9 1,9 2,2 1,9 1,2 2,9<br />
- 30-49 år 4,4 4,1 3,6 5,4 4,3 5,1<br />
- 50 år och äldre 5,5 5,5 3,9 7,0 7,3 4,7<br />
Andel sjukfrånvaro sammanhängande 60 dagar<br />
eller mer<br />
66 63 60 71 66 68<br />
Källa: Agresso<br />
Mångfald – mål och åtgärder<br />
Vid mätningar 2006, 2008 och <strong>2009</strong> är medarbetarna<br />
med utländsk bakgrund omkring 9 % av<br />
verkets alla anställda. Andelen har varit oförändrad<br />
under dessa år. 3,6 % har nordisk bakgrund<br />
och 5,6 % har utomnordisk bakgrund. För<br />
distriktsveterinärerna ligger motsvarande siffra<br />
på 13 %. Vi önskar öka antalet till 10 % under<br />
kommande tvåårsperiod och tar in mångfaldsperspektivet<br />
vid all rekrytering för att öka andelen<br />
medarbetare med utländsk bakgrund.<br />
Vid utgången av <strong>2009</strong> var antalet anställda, som<br />
framgår av tabellen på nästa sida, 1180 personer<br />
jämfört med 1 171 vid utgången av 2008. Antalet<br />
tillsvidareanställda har alltså ökat med 9 personer,<br />
varav 8 inom distriktsveterinärerna.<br />
Könsfördelningen <strong>2009</strong> var 65 % kvinnor och<br />
35 % män. Könsfördelningen på chefsnivåer är<br />
jämn förutom för klinikcheferna. Andelen kvinnor<br />
överväger starkt för distriktsveterinärer och<br />
för assistenter.<br />
91<br />
76
KOMPETENSFÖRSÖRJNING<br />
ÖVRIG RAPPORTERING<br />
Tabell 43<br />
Antal tillsvidareanställda vid <strong>Jordbruksverket</strong> den 31 december<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> inkl.<br />
Distriktsveterinärerna<br />
Distriktsveterinärerna<br />
2007 2008 <strong>2009</strong> 2007 2008 <strong>2009</strong><br />
Tillsvidareanställda 1155 1171 1180 408 423 431<br />
- kvinnor 722 743 769 289 304 317<br />
- män 433 428 411 119 119 114<br />
Assistenter 269 269 258 87 97 99<br />
- kvinnor 222 224 215 86 96 98<br />
- män 47 45 43 1 1 1<br />
Handläggare 496 512 525<br />
- kvinnor 264 281 302<br />
- män 232 231 223<br />
Distriktsveterinärer 1 321 326 294 321 326 294<br />
- kvinnor 203 208 204 203 208 204<br />
- män 118 118 90 118 118 90<br />
Chefer 2 69 64 103 38<br />
- kvinnor 33 32 46 15<br />
- män 36 32 57 23<br />
- Varav verksledning 4<br />
- kvinnor 1<br />
- män 3<br />
- Varav avdelningschefer 9<br />
- kvinnor 6<br />
- män 3<br />
- Varav enhetschefer 46<br />
- kvinnor 22<br />
- män 24<br />
- Varav regionchefer 3 4 4<br />
- kvinnor 3 3<br />
- män 1 1<br />
- Varav klinikchefer 3 34 34<br />
- kvinnor 12 12<br />
- män 22 22<br />
- Varav övriga chefer 6<br />
- kvinnor 2<br />
- män 4<br />
1 På grund av ny organisation har distriktsveterinärernas antal minskat eftersom de tidigare stationscheferna även redovisades som distriktsveterinärer.<br />
2 Antalet chefer har höjts i tabellen eftersom vi från och med detta år räknar in chefer hos distriktsveterinärerna.<br />
3 På grund av ny organisation finns det inte några jämförelsetal för regionchefer och klinikchefer.<br />
Källa: Agresso<br />
92<br />
77
ÖVRIG RAPPORTERING<br />
ÖVRIG RAPPORTERING<br />
<strong>Jordbruksverket</strong>s medverkan i ordförandeskapet<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> har under det svenska ordförandeskapet<br />
baliserad värld. Denna konferens samlade större delen<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> EU<br />
har<br />
aktivt<br />
under<br />
deltagit<br />
det svenska<br />
rådsarbetet.<br />
ordförandeskapet<br />
På<br />
baliserad<br />
av aktörerna<br />
värld. Denna<br />
inom<br />
konferens<br />
livsmedelsindustrin.<br />
samlade större<br />
Vidare<br />
delen<br />
av aktörerna<br />
sedvanligt sätt<br />
i EU<br />
har<br />
aktivt<br />
anställda<br />
deltagit<br />
vid<br />
i<br />
<strong>Jordbruksverket</strong><br />
rådsarbetet. På anordnade <strong>Jordbruksverket</strong><br />
inom livsmedelsindustrin. december en konferens<br />
Vidare<br />
deltagit<br />
sedvanligt<br />
som<br />
sätt<br />
nationella<br />
har anställda<br />
delegater<br />
vid<br />
och<br />
<strong>Jordbruksverket</strong><br />
experter olika<br />
för<br />
anordnade<br />
direktörerna<br />
<strong>Jordbruksverket</strong><br />
för Landsbygdsutvecklingsområdet<br />
i december en konferens<br />
deltagit<br />
rådsgrupper<br />
som nationella<br />
och genomfört<br />
delegater<br />
analyser<br />
och experter<br />
och bedömningar<br />
i oli-<br />
för<br />
samtliga<br />
direktörerna<br />
medlemsländer.<br />
för Landsbygdsutvecklingsområdet<br />
Den centrala frågan var<br />
ka rådsgrupper<br />
inför dessa<br />
och<br />
gruppers<br />
genomfört<br />
möten.<br />
analyser<br />
Till<br />
och<br />
följd<br />
bedömningar<br />
inför<br />
av det hur<br />
i samtliga<br />
man kan<br />
medlemsländer.<br />
förbättra förmågan<br />
Den centrala<br />
att på<br />
frågan<br />
ett framgångsrikt<br />
var<br />
svenska ordförandeskapet<br />
dessa gruppers möten.<br />
EU har<br />
Till<br />
anställda<br />
följd av<br />
vid<br />
det hur man kan<br />
sätt<br />
förbättra<br />
genomföra<br />
förmågan<br />
landsbygdsutvecklingsprogrammet.<br />
att på ett framgångsrikt<br />
sätt<br />
svenska<br />
<strong>Jordbruksverket</strong><br />
ordförandeskapet<br />
under andra<br />
i EU<br />
halvåret<br />
har anställda<br />
<strong>2009</strong> dessutom<br />
vid<br />
<strong>Jordbruksverket</strong><br />
genomföra landsbygdsutvecklingsprogrammet.<br />
har dessutom anordnat<br />
<strong>Jordbruksverket</strong><br />
varit ordförande<br />
under ett<br />
andra<br />
antal<br />
halvåret<br />
rådsgrupper<br />
<strong>2009</strong><br />
på<br />
dessutom<br />
varit<br />
djur-,<br />
ett informellt<br />
<strong>Jordbruksverket</strong><br />
möte för EU:s<br />
har<br />
chefsveterinärer.<br />
dessutom anordnat<br />
ett informellt<br />
På<br />
växt- och<br />
ordförande<br />
marknadsområdena.<br />
i ett antal rådsgrupper på djur-, dagordningen på detta<br />
möte<br />
möte<br />
för EU:s<br />
stod<br />
chefsveterinärer.<br />
bl.a. förebyggande<br />
På<br />
växt- och marknadsområdena.<br />
djurhälsoarbete<br />
dagordningen på<br />
och<br />
detta<br />
regelförenkling.<br />
möte stod bl.a. förebyggande<br />
Vid mötet<br />
genomfördes<br />
djurhälsoarbete<br />
också<br />
och<br />
ett<br />
regelförenkling.<br />
seminarium om<br />
Vid<br />
den<br />
mötet<br />
pågående<br />
Som en del av ordförandeskapet har <strong>Jordbruksverket</strong><br />
genomfördes<br />
översynen<br />
också<br />
av<br />
ett<br />
gemenskapens<br />
seminarium om<br />
djurhälsopolitik.<br />
den pågående<br />
översynen av gemenskapens djurhälso-<br />
Som en<br />
anordnat<br />
del av<br />
ett<br />
ordförandeskapet<br />
antal konferenser.<br />
har oktober<br />
<strong>Jordbruksverket</strong><br />
anordnat<br />
anordnades<br />
en konferens<br />
ett antal<br />
för<br />
konferenser.<br />
direktörerna<br />
I oktober<br />
för utbetalningsmyndigheterna<br />
anordnades<br />
en konferens samtliga<br />
politik.<br />
för direktörerna<br />
medlemsländer.<br />
för utbetalningsmyndigheterna<br />
En<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> har vidare varit medarrangör konferensen<br />
av de mest centrala frågorna<br />
i samtliga<br />
var<br />
medlemsländer.<br />
att diskutera förenklingar<br />
En<br />
<strong>Jordbruksverket</strong><br />
Rural areas<br />
har vidare<br />
shaping<br />
varit<br />
the<br />
medarrangör<br />
future. Konferensen<br />
i konferensen<br />
av de mest<br />
som<br />
centrala<br />
kan minska<br />
frågorna<br />
den<br />
var<br />
administrativa<br />
att diskutera<br />
bördan<br />
förenklingar<br />
belyste<br />
Rural<br />
den<br />
areas<br />
senaste<br />
shaping<br />
forskningen<br />
the future.<br />
och utvecklingen<br />
Konferensen<br />
för såväl<br />
som<br />
lantbrukare<br />
kan minska<br />
som<br />
den<br />
den<br />
administrativa<br />
nationella administrationen.<br />
bördan<br />
för såväl lantbrukare<br />
kring<br />
belyste<br />
ett<br />
den<br />
hållbart<br />
senaste<br />
bruk<br />
forskningen<br />
av naturen.<br />
och<br />
Som<br />
utvecklingen<br />
kring<br />
ett post<br />
oktober anordnade<br />
som den nationella<br />
<strong>Jordbruksverket</strong><br />
administrationen.<br />
event till<br />
ett<br />
denna<br />
hållbart<br />
konferens<br />
bruk<br />
genomfördes<br />
av naturen. Som<br />
Equus<br />
ett<br />
<strong>2009</strong><br />
post<br />
tillsammans med<br />
I oktober<br />
EU-kommissionen<br />
anordnade <strong>Jordbruksverket</strong><br />
en konferens<br />
som<br />
event<br />
bl.a.<br />
till denna<br />
belyste<br />
konferens<br />
hästens betydelse<br />
genomfördes<br />
för<br />
Equus<br />
hållbar<br />
<strong>2009</strong><br />
tillväxt<br />
på<br />
tillsammans<br />
temat Konkurrenskraften<br />
med EU-kommissionen den Europeiska<br />
en konferens<br />
livsmedelsindustrin<br />
som<br />
och<br />
bl.a.<br />
sysselsättning<br />
belyste hästens<br />
på<br />
betydelse<br />
landsbygden.<br />
för hållbar tillväxt<br />
och sysselsättning på landsbygden.<br />
på temat Konkurrenskraften Nya handelsmöjligheter<br />
i den Europeiska en glolivsmedelsindustrin<br />
– Nya handelsmöjligheter i en glo-<br />
e-delegationen<br />
Syftet med delegationen, som tillsattes början av De förslag som delegationen har fört fram innebär<br />
<strong>2009</strong>,<br />
Syftet<br />
är<br />
med<br />
att<br />
delegationen,<br />
stärka utvecklingen<br />
som tillsattes<br />
av e-förvaltningen<br />
i början av<br />
att<br />
De<br />
informationsutbyte<br />
förslag som delegationen<br />
mellan<br />
har<br />
myndigheter<br />
fört fram<br />
standardiseras<br />
innebär<br />
och<br />
<strong>2009</strong>,<br />
skapa<br />
är att<br />
goda<br />
stärka<br />
möjligheter<br />
utvecklingen<br />
för myndighetsövergripande<br />
av e-förvaltningen att informationsutbyte<br />
men också att<br />
mellan<br />
offentlig<br />
myndigheter<br />
information<br />
standardiseras<br />
men också<br />
från<br />
och skapa<br />
samordning.<br />
goda möjligheter<br />
<strong>Jordbruksverket</strong><br />
för myndighetsövergripande<br />
delegationen<br />
medverkar såväl<br />
myndigheterna görs tillgängligare.<br />
att offentlig information<br />
En annan del<br />
från<br />
av<br />
samordning.<br />
bestående<br />
<strong>Jordbruksverket</strong><br />
av generaldirektörer<br />
medverkar såväl<br />
i<br />
förslagen<br />
myndigheterna<br />
handlar<br />
görs<br />
om<br />
tillgängligare.<br />
effektivare stödprocesser<br />
En annan del<br />
genom<br />
av<br />
från 15<br />
delegationen<br />
olika myndigheter,<br />
bestående<br />
och<br />
av generaldirektörer<br />
en arbetsgrupp<br />
förslagen<br />
att flera<br />
handlar<br />
myndigheter<br />
om effektivare<br />
med likartade<br />
stödprocesser<br />
behov tillsammans<br />
genom<br />
att flera<br />
med<br />
från 15<br />
deltagare<br />
olika myndigheter,<br />
från dessa myndigheter.<br />
och i en arbetsgrupp<br />
<strong>Jordbruksverket</strong><br />
ska<br />
myndigheter<br />
nyttja tjänster<br />
med likartade<br />
från gemensamma<br />
behov tillsammans<br />
ska nyttja<br />
med deltagare<br />
har aktivt<br />
från<br />
deltagit<br />
dessa myndigheter.<br />
arbetet med att<br />
<strong>Jordbruksverket</strong><br />
har aktivt<br />
ta fram verksamhetsstöd. Det är<br />
tjänster<br />
främst<br />
från<br />
inom<br />
gemensamma<br />
mer transaktionsintensiva<br />
delegationens betänkande<br />
deltagit i<br />
och<br />
arbetet<br />
avser<br />
med<br />
att fortsätta<br />
att ta fram<br />
engagemanget.<br />
verksamhetsstöd.<br />
stödprocesser<br />
Det är främst<br />
inom<br />
inom<br />
ekonomimer<br />
transaktionsintensiva<br />
stödprocesser<br />
och<br />
delegationens betänkande och avser att fortsätta engagemanget.<br />
personaladministration som samordning<br />
inom ekonomikan<br />
leda<br />
och<br />
till<br />
personaladministration<br />
stora fördelar.<br />
som samordning kan leda<br />
till stora fördelar.<br />
Stödja Jordbruksdepartementet i arbetet med den s.k.<br />
hälsokontrollen<br />
arbetet med att stödja Jordbruksdepartementet <strong>Jordbruksverket</strong>s stödregister samt analyser av olika<br />
förberedelserna<br />
I arbetet med att<br />
för<br />
stödja<br />
att genomföra<br />
Jordbruksdepartementet<br />
ändringar till<br />
i beslutsalternativs<br />
<strong>Jordbruksverket</strong>s stödregister<br />
inverkan på<br />
samt<br />
biologisk<br />
analyser<br />
mångfald,<br />
av olika<br />
följd<br />
förberedelserna<br />
av den s.k.<br />
för<br />
hälsokontrollen<br />
att genomföra<br />
av<br />
ändringar<br />
EU:s gemensamma<br />
till administration<br />
beslutsalternativs<br />
och<br />
inverkan<br />
administrativ<br />
på biologisk<br />
börda samt<br />
mångfald,<br />
jordbrukarnas<br />
följd av<br />
jordbrukspolitik<br />
den s.k. hälsokontrollen<br />
har <strong>Jordbruksverket</strong><br />
av EU:s gemensamma<br />
jordbrukspolitik<br />
försett<br />
administration<br />
lönsamhet.<br />
och administrativ<br />
Därutöver har<br />
börda<br />
<strong>Jordbruksverket</strong><br />
samt jordbrukarnas<br />
regeringskansliet med olika<br />
har <strong>Jordbruksverket</strong><br />
underlag och analyser.<br />
försett<br />
bistått med<br />
lönsamhet.<br />
en person<br />
Därutöver<br />
som arbetat<br />
har <strong>Jordbruksverket</strong><br />
bistått med<br />
på Jordbruksdepartementet<br />
Dessa<br />
regeringskansliet<br />
har bl.a. bestått<br />
med<br />
av<br />
olika<br />
statistiskt<br />
underlag<br />
underlag<br />
och analyser.<br />
från<br />
under<br />
en person<br />
perioden<br />
som<br />
oktober<br />
arbetat på<br />
2008<br />
Jordbruksdepartementet<br />
under perioden oktober 2008 till maj<br />
till maj<br />
Dessa har bl.a. bestått av statistiskt underlag från <strong>2009</strong>.<br />
<strong>2009</strong>.<br />
93<br />
78<br />
78
finansiell<br />
redovisning
FINANSIELL REDOVISNING<br />
KOMPETENSFÖRSÖRJNING<br />
FINANSIELL REDOVISNING<br />
Finansiell redovisning<br />
Redovisnings- och värderingsprinciper<br />
Allmänt<br />
<strong>Årsredovisning</strong>en är upprättad i enlighet med förordningen<br />
(2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag<br />
(FÅB). Särskild dokumentation enligt 2<br />
kap 3 § FÅB har lämnats den 12 februari 2010 till<br />
Ekonomistyrningsverket.<br />
Brytdag<br />
Löpande redovisning och anslagsredovisning avseende<br />
räkenskapsåret har gjorts fram till och med<br />
den 11 januari 2010.<br />
Förändrade redovisningsprinciper<br />
Myndighetens förvaltningsutgifter och utgifter för<br />
transfereringar av varor och tjänster avräknas från<br />
och med <strong>2009</strong> mot anslag det år till vilket kostnaden<br />
hänför sig (kostnadsmässig anslagsavräkning).<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> aktiverar inköp av programvaror<br />
samt licenser när en garanterad nyttjandeperiod är 3<br />
år eller mer och nedlagda kostnader uppgår till mer<br />
än 100 tkr från och med i år.<br />
Värdering av fordringar och skulder<br />
Kundfordringar som är förfallna mer än 6 månader<br />
redovisas som osäkra. Kundfordringar samt utestående<br />
fordran i BETAL redovisas efter avdrag för<br />
förväntade kundförluster. Värderingsprinciperna<br />
avseende pågående arbeten, varulager och förråd<br />
framgår av noter till respektive post.<br />
Värdering av anläggningstillgångar<br />
Maskiner, inventarier, installationer m.m. är upptagna<br />
till anskaffningsvärde med avdrag för avskrivningar.<br />
Maskiner och inventarier med en ekonomisk<br />
livslängd på minst 3 år och ett anskaffningsvärde<br />
överstigande 20 tkr har aktiverats. Avskrivningarna<br />
görs på en beräknad livslängd på 3-7<br />
år. Avskrivningstiden på tjänstebilar är individuellt<br />
beräknad per bil utifrån förväntad ekonomisk livslängd.<br />
Avskrivningstiden kan variera mellan 3-8 år.<br />
Egenutvecklade IT-system aktiveras som en immateriell<br />
tillgång där en bedömd nyttjandeperiod är 3<br />
år eller mer och nedlagda kostnader för den aktiveringsbara<br />
delen uppgår till minst 5 000 tkr. Den aktiveringsbara<br />
delen exkluderar kostnader för utbildning<br />
och administrativa kostnader som inte är<br />
direkt hänförbara till investeringen. Avskrivningstiden<br />
kan variera mellan 3-5 år.<br />
Inköp av programvaror samt licenser aktiveras när<br />
en garanterad nyttjandeperiod är 3 år eller mer och<br />
nedlagda kostnader uppgår till mer än 100 tkr aktiveras<br />
från och med <strong>2009</strong>. Avskrivningstiden kan<br />
variera mellan 3-5 år.<br />
Förbättringsutgifter på annans fastighet aktiveras<br />
när den ekonomiska livslängden uppgår till minst<br />
tre år och nedlagda kostnader uppgår till minst 50<br />
tkr per projekt. Avskrivningstiden kan variera mellan<br />
3-5 år.<br />
Förskott från EU:s utvecklingssektion<br />
Under åren 2000 och 2001 erhöll <strong>Jordbruksverket</strong><br />
förskott från EU om 75 591 tkr. <strong>Jordbruksverket</strong><br />
erhöll även förskott avseende länsstyrelserna i<br />
Norrbotten och Jämtland om 17 771 tkr, totalt<br />
93 362 tkr (10 658 teuro). Förskotten från EU avräknas<br />
i samband med avslut av respektive programperiod<br />
under 2010. Slutsammanställning har<br />
skickats till EU under hösten. Förskottet har därför<br />
avräknats mot utestående fordran utvecklingssektionen<br />
om 64 665 tkr (6 741 teuro). Ej utnyttjat förskott<br />
uppgår till 28 697 tkr (3 917 teuro) vilket ska<br />
återbetals till EU. I balansräkningen redovisas detta<br />
som en skuld om 40 633 tkr, värdering sker till balansdagens<br />
kurs (10,373).<br />
Förskott från EU:s landsbygdsfond<br />
Förskott har utbetalats 2007 och 2008 från EU motsvarande<br />
7 % av det totala bidraget från EU avseende<br />
landsbygdsprogrammet för 2007-2013. Totalt<br />
har <strong>Jordbruksverket</strong> erhållit 1 183 804 tkr (127 795<br />
teuro) vilket har tillgodoförts inkomsttitel 6118,<br />
EG:s landsbygdsfond 2007-2013. Förskotten från<br />
EU kommer att avräknas i samband med avslut av<br />
programperioden. I balansräkningen redovisas förskottet<br />
som en periodavgränsningspost om<br />
1 325 621 tkr, värdering sker till balansdagens kurs<br />
(10,373).<br />
80<br />
96
FINANSIELL REDOVISNING<br />
Tillfälliga stöd till sockernäringen samt uppbörd<br />
av omstruktureringsavgift för socker<br />
Från och med 2007 har stöd till sockersektorn utbetalats<br />
via anslag 1:12 posten 5, Omstruktureringsfond<br />
för socker. Medlen rekvireras från EU:s garantifond<br />
för jordbruket. Utbetalningar görs för omstruktureringsåtgärder<br />
inom sockersektorn vilket<br />
berör både företag och odlare.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> uppbär en tillfällig omstruktureringsavgift<br />
för socker för åren 2007 till<br />
2011. Avgiften tillgodoförs inkomsttiteln 9474 Avgifter<br />
till EU:s omstruktureringsfond för sockersektorn<br />
vid inbetalningen. Under <strong>2009</strong> har 347 400 tkr<br />
inbetalats. Avgiften betalas sedan vidare till EU.<br />
Betalning till EU sker genom avdrag från övriga<br />
förskotterade stöd inom garantifonden och belastar<br />
anslag 1:1 posten 5, avgift till tillfällig fond för omstrukturering<br />
av EU:s sockersektor. I balansräkningen<br />
redovisas ej reglerad återstående skuld om<br />
knappt 138 000 tkr som en skuld till EU. Värdering<br />
sker till balansdagens kurs.<br />
Potentiella återkrav avseende stödåren 1998-<strong>2009</strong><br />
Per den 31 december uppgår den pågående handläggningen<br />
av återkrav till ett belopp om drygt<br />
13 800 tkr (f.år 17 100 tkr) vilket uppskattas kommer<br />
att återkrävas under 2010. Av beloppet rör ca<br />
13 100 tkr (i drygt 3 000 ärenden) de s.k. direktstöden<br />
medan resterande del knappt 700 tkr (i ca 50<br />
ärenden) avser övriga stöd. Uppgifterna är hämtade<br />
från <strong>Jordbruksverket</strong>s BETAL-system. Drygt 55 %<br />
av det uppskattade beloppet om 13 800 tkr utgör<br />
EG:s fordran (Jordbruksfonderna) och resterande<br />
del utgör statens fordran. Liksom tidigare, med<br />
hänvisning till ESV:s föreskrifter 3 § förordningen<br />
(2000:606) om myndigheters bokföring, utgör inte<br />
det skattade värdet om ca 13 800 tkr, avseende ej<br />
beslutade ärenden, en ekonomisk händelse i denna<br />
förordnings mening. Med hänvisning till detta redovisas<br />
inte denna post i balans- och resultaträkningen.<br />
Uppskattningen av de s.k. potentiella återkraven<br />
lämnas bara som en ekonomisk upplysning.<br />
Likvida medel/betalningar<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> har två betalningsflöden, ett räntebärande<br />
och ett icke räntebärande. Det räntebärande<br />
flödet består av förvaltningsanslaget inklusive sex<br />
resultatområden. Det icke räntebärande flödet avser<br />
s.k. sakanslag för finansiering av framförallt transfereringar.<br />
Undantag EA-regler enligt regleringsbrev<br />
Investeringar i anläggningstillgångar som sker under<br />
anslaget 1:27.1 Stöd till innehavare av fjällägenheter<br />
m.m. ska inte finansieras med lån i Riksgäldskontoret.<br />
Sådana investeringar ska i stället finansieras<br />
från respektive anslag.<br />
För distriktsveterinärorganisationen (DVO) medges<br />
undantag från krav på full kostnadstäckning enligt<br />
5 § avgiftsförordningen. Utgifter som inte finansieras<br />
med avgifter ska finansieras med anslaget 1:5<br />
Bidrag till distriktsveterinärorganisationen. Hela<br />
anslaget om 99 694 tkr har under året tillförts verksamheten<br />
under resultatområde DVO. Vidare medges<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> undantag från 5, 16 och 18 §§<br />
anslagsförordningen i de delar som rör anslagsavräkningen.<br />
För fytosanitär verksamhet medges undantag från<br />
krav på full kostnadstäckning enligt 5 § avgiftsförordningen.<br />
Utgifter som inte finansieras med avgifter<br />
ska finansieras med anslaget 1:10 Bekämpande<br />
av växtsjukdomar. Totalt har 3 538 tkr i anslagsmedel<br />
tillförts resultatområdena Växt och Tillsyn. Vidare<br />
medges <strong>Jordbruksverket</strong> undantag från 5, 16<br />
och 18 §§ anslagsförordningen i de delar som rör<br />
anslagsavräkningen.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> medges även undantag från 18 §<br />
anslagsförordningen avseende anslaget 1:13 Räntekostnader<br />
för förskotterade gårdsstöd m.m. Avräkning<br />
får istället göras minst halvårsvis.<br />
Finansiella korrigeringar från EU samt skadeståndsoch<br />
tvisteärenden<br />
Finansiella korrigeringar från EU<br />
Kommissionen (KOM) har i skrivelse den 16 juni<br />
<strong>2009</strong> föreslagit en finansiell korrigering avseende<br />
tillämpningen av systemet för kontroll av tvärvillkoren<br />
under ansökningsåren 2005 – 2006. Beslut<br />
kommer att tas av KOM inom kort och beloppet<br />
uppgår till ca 31 393 tkr vilket redovisas som en<br />
periodavgränsningspost.<br />
För närvarande finns det ytterligare 12 revisionärenden<br />
rörande i huvudsak direktstöd och marknadsstöd<br />
från 2005 och framåt som ännu inte är av-<br />
97<br />
81
KOMPETENSFÖRSÖRJNING<br />
FINANSIELL REDOVISNING<br />
slutade och där KOM inte har tagit ställning<br />
till/föreslagit några korrigeringar. Eftersom ännu<br />
inga korrigeringsbelopp har föreslagits av KOM<br />
redovisar <strong>Jordbruksverket</strong> inga ytterligare periodavgränsningsposter.<br />
Skadeståndsärenden<br />
Vid tingsrätterna i Malmö och Stockholm handläggs<br />
skadeståndsmål där det ska prövas om de tidigare<br />
svenska kraven på obligatorisk avelsvärdering<br />
av hingstar är skadeståndsgrundande. I dessa mål<br />
företräder Justitiekanslern (JK) staten. Staten har<br />
via <strong>Jordbruksverket</strong> inte betalat ut någon ersättning<br />
för skada och rättegångskostnader under <strong>2009</strong> i dessa<br />
fall.<br />
En lantbrukare har vänt sig till JK och yrkat skadestånd<br />
av staten med ett belopp om 1 665 tkr på<br />
grund av ett påstått bristfälligt beslut från KRAV.<br />
JK har beslutat att avslå yrkandet.<br />
Produktionsavgift socker<br />
I sockerregleringen ingår att de sockerproducerande<br />
företagen som tilldelats produktionskvot ska betala<br />
en produktionsavgift. Berört företag har betalat avgiften<br />
men samtidigt överklagat produktionsavgiftens<br />
storlek för regleringsåren 2002/2003 –<br />
2005/2006. Europeiska Gemenskapernas domstol<br />
har i dom ogiltigförklarat aktuella kommissionsförordningar<br />
i vilka avgiften fastlagts. Domstolen anser<br />
att avgiften har beräknats på ett felaktigt sätt.<br />
Länsrätten i Jönköping har i tre domar avseende regleringsåren<br />
2003/2004 - 2005/2006 dömt enligt<br />
detta och <strong>Jordbruksverket</strong> har återbetalat 25 496 tkr<br />
avseende produktionsavgifterna för regleringsåren<br />
2003/2004 och 2004/2005 i december 2008. Återbetalning<br />
av produktionsavgift för regleringsåret<br />
2005/2006 om 50 649 tkr har utbetalats i februari<br />
<strong>2009</strong>. Dessutom har företaget tilldömts ersättning<br />
för ränteförluster och övriga kostnader uppgående<br />
till 10 093 tkr som har utbetalats i januari och februari<br />
<strong>2009</strong>. Av beloppet har 9 897 tkr belastat anslaget<br />
1:4 posten 50, Övergångseffekter av kostnadsmässig<br />
avräkning och resterande 196 tkr har<br />
belastat anslaget 1:13 Räntekostnader för förskotterade<br />
gårdsstöd m.m.<br />
Återbetalda produktionsavgifter om 76 145 tkr har<br />
finansierats genom att <strong>Jordbruksverket</strong> vid utbetalningen<br />
har belastat inkomsttiteln 9473 Särskilda<br />
jordbrukstullar och sockeravgifter vilken tidigare år<br />
har tillförts dessa produktionsavgifter.<br />
Kommissionen har i december <strong>2009</strong> beslutat om<br />
nya förordningar rörande produktionsavgift socker<br />
för regleringsåren 2002/2003-2005/2006. Dessa<br />
ändringar leder till att <strong>Jordbruksverket</strong> har fattat nya<br />
beslut i januari 2010 avseende regleringsåren<br />
2002/2003 – 2005/2006 och berört företag ska betala<br />
74 549 tkr i ny produktionsavgift.<br />
Övriga större projekt m.m.<br />
Blockinventering<br />
Under våren 2008 påbörjades ett projekt avseende<br />
att uppdatera samt förbättra kvalitén i databasen för<br />
brukarblock. Genom uppdateringar av blocken får<br />
brukarna mer korrekta arealer att använda vid ansökningar<br />
om stöd vilket leder till att risken för avvikelser<br />
och därmed finansiella korrigeringar minskar.<br />
Kostnaderna för inventeringsarbetet beräknades<br />
våren 2008 uppgå till ca 250 000 tkr. Till och med<br />
<strong>2009</strong> har kostnaderna för att inventera knappt 97 %,<br />
motsvarande 1 105 000 block, uppgått till ca<br />
227 000 tkr. I projektet ingår även kostnader för efterarbete<br />
som påbörjas hösten <strong>2009</strong>, exempelvis<br />
återkravshantering vars kostnader därutöver uppgår<br />
till ca 24 000 tkr. Totalt nedlagda kostnader för<br />
2008 och <strong>2009</strong> uppgår till ca 251 000 tkr.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> har för avsikt att slutföra inventeringen<br />
för återstående knappa 40 000 block under<br />
2010 om finansieringen löses, till en beräknad kostnad<br />
om ca 35 600 tkr.<br />
Bekämpning av blåtunga<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> har under perioden september 2008<br />
till december <strong>2009</strong> utfört drygt 1 924 000 vaccineringar<br />
mot Blåtunga på nöt och får varav 1 120 000<br />
under <strong>2009</strong>. Vaccineringar planeras att genomföras<br />
till och med sommaren 2010 vilket utgår från dagens<br />
vaccinationsområde och att inga nya fall av<br />
Blåtunga hittas i Sverige. Den totala kostnaden för<br />
2008 och <strong>2009</strong> uppgår till ca 133 300 tkr varav ca<br />
71 600 tkr avser <strong>2009</strong>. Av totalkostnaden har EU<br />
finansierat/beräknas EU finansiera ca 26 300 tkr<br />
(varav ca 13 100 tkr avser <strong>2009</strong> års vaccinering).<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> redovisar dessutom ett lager av<br />
vaccin om 2 020 tkr (300 000 doser) per <strong>2009</strong>-12-<br />
31.<br />
98<br />
82
FINANSIELL REDOVISNING<br />
IT-utvecklingsprojektet HARVEST<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> har tagit fram en ny arkitektur för<br />
datavaruhus för att möta ökade krav på statistik,<br />
analyser, prognoser, uppföljningar m.m. Utvecklingen<br />
avser främst att möta kraven från jordbrukarstöds-<br />
och landsbygdsutvecklingsområdena.<br />
Totalt uppgår aktiveringsbara nedlagda kostnader<br />
till 20 060 tkr. I balansräkningen redovisas beloppet<br />
under immateriella anläggningstillgångar. Aktivering<br />
och upptagning av lån har gjorts under hösten<br />
<strong>2009</strong>.<br />
IT-utvecklingsprojektet KILT<br />
Projektet KILT – Kundanpassad webb i landsbygdens<br />
tjänst är det projekt som ska bygga <strong>Jordbruksverket</strong>s<br />
nya kundanpassade webbplats. Målsättningen<br />
är att gå från en webbplats som i hög grad bygger<br />
på <strong>Jordbruksverket</strong>s organisation till en webbplats<br />
som i första hand bygger på kundernas behov.<br />
Totalt uppgår aktiveringsbara nedlagda kostnader<br />
till 12 234 tkr. I balansräkningen redovisas beloppet<br />
under immateriella anläggningstillgångar. Aktivering<br />
och upptagning av lån har gjorts under hösten<br />
<strong>2009</strong>.<br />
IT-utvecklingsprojektet ELOF<br />
Regeringen har beslutat att ansvaret för kontroll av<br />
djurskydd och av foder i primärproduktionen samt<br />
att ett djurskyddskontrollregister som bl.a. innehåller<br />
uppgifter om djurförbud ska byggas upp ska<br />
överföras från kommunerna till länsstyrelserna från<br />
och med <strong>2009</strong>. Projektets syfte är framförallt att<br />
stödja länsstyrelserna i arbetet att överta verksamheterna<br />
samt att ta fram IT-stöd i form av olika register<br />
och ärendehanteringssystem. Totalt uppgår<br />
aktiveringsbara nedlagda kostnader till 7 441 tkr. I<br />
balansräkningen redovisas beloppet under immateriella<br />
anläggningstillgångar. Aktivering och upptagning<br />
av lån har gjorts under hösten <strong>2009</strong>.<br />
IT-utvecklingsprojektet LB-skog<br />
Det nya landsbygdsprogrammet för åren 2007-2013<br />
har ställt krav på förändringar av handläggningsstödet.<br />
Under hösten 2008 påbörjades en fortsättning<br />
av utvecklingen av handläggarstödet för landsbygdsprogrammet<br />
som rör handläggarstöd för<br />
Skogsstyrelsen. För 2008 och <strong>2009</strong> uppgår aktiveringsbara<br />
nedlagda kostnader till 2 806 tkr. I balansräkningen<br />
redovisas beloppet under immateriella<br />
anläggningstillgångar. Aktivering och upptagning<br />
av lån har gjorts under hösten <strong>2009</strong>.<br />
IT-utvecklingsprojekt HIT/Dawa<br />
Under 2008 offentliggjorde EU-kommissionen en<br />
strategi för att utvärdera genomförandet av 2003 års<br />
reform av jordbrukspolitiken, den s.k. hälsokontrollen.<br />
Syftet med hälsokontrollen är att göra de ändringar<br />
som behövs för att förenkla och göra politiken<br />
effektivare samt utnyttja de marknadsmöjligheter<br />
som ges. Det krävs även anpassningar och nytutveckling<br />
för ändringar i befintliga och nya åtgärder<br />
i landsbygdsprogrammet. Ändringarna har sin<br />
grund dels i Hälsokontrollen och dels i att regeringen<br />
har beslutat om ändrade ersättningsnivåer och<br />
nya prioriteringar. Utveckling har under året påbörjats<br />
för att anpassa IT-systemen till de nya kraven.<br />
För år <strong>2009</strong> uppgår aktiveringsbara nedlagda kostnader<br />
till 5 986 tkr. I balansräkningen redovisas beloppet<br />
under immateriella anlägningstillgångar. Eftersom<br />
utvecklingsarbetet inte är avslutat redovisas<br />
nedlagda kostnader som en pågående utveckling i<br />
årsredovisningen. Aktivering beräknas ske under<br />
hösten 2010 till ett beräknat belopp om ca 25 000<br />
tkr.<br />
IT-utvecklingsprojekt Evald<br />
EU ställer krav på fortlöpande uppföljningar och<br />
utvärderingar av landsbygdsprogrammet. Evaldprojektets<br />
mål är att göra data tillgängligt i ett datavaruhus<br />
för utvärdering av landsbygdsprogrammet<br />
samt att ta fram prognosmodeller.<br />
För år <strong>2009</strong> uppgår aktiveringsbara nedlagda kostnader<br />
till 2 847 tkr. I balansräkningen redovisas beloppet<br />
under immateriella anlägningstillgångar. Eftersom<br />
utvecklingsarbetet inte är avslutat redovisas<br />
nedlagda kostnader som en pågående utveckling i<br />
årsredovisningen. Aktivering beräknas ske i februari<br />
2011 till ett beräknat belopp om ca 7 900 tkr.<br />
IT-utvecklingsprojekt UPA<br />
Projekt UPA- Kundanpassad webb för utsädesföretag<br />
ska optimera utsädesenhetens administrativa<br />
service. Målsättningen är att minska den administrativa<br />
bördan för utsädesföretag och enskilda brukare.<br />
För år <strong>2009</strong> uppgår aktiveringsbara nedlagda<br />
kostnader till 2 226 tkr. I balansräkningen redovisas<br />
beloppet under immateriella anlägningstillgångar.<br />
Eftersom utvecklingsarbetet inte är avslutat redovisas<br />
nedlagda kostnader som en pågående utveckling<br />
i årsredovisningen. Projektet är uppdelat i tre delar<br />
och aktiveringen beräknas uppgå till totalt ca 6 500<br />
tkr. Aktivering av fas 1 och 2 beräknas ske under<br />
2010 och fas 3 under 2011.<br />
99<br />
83
KOMPETENSFÖRSÖRJNING<br />
FINANSIELL REDOVISNING<br />
Kommentarer till utfall<br />
Resultaträkning<br />
Kostnader för personal har ökat med ca 30 600 tkr<br />
vilket framförallt beror på löneökningar och ökat<br />
antalet anställda inom resultatorådet DVO. Förändringen<br />
av lokalkostnader avser ökade kostnader för<br />
kontorslokaler varav halva ökningen avser blockinventeringsprojektet.<br />
Kostnaden för interventionslager<br />
har däremot minskat något. Ökningen av övriga<br />
driftkostnader om knappt 72 200 tkr beror främst på<br />
ökade konsultkostnader samt resekostnader rörande<br />
projekten Blockinventering samt vaccination Blåtunga.<br />
Datortjänster har minskat med ca 7 500 tkr<br />
på grund av nya redovisningsregler avseende aktivering<br />
av inköp av programvaror samt licenser.<br />
Frakter och transporter har ökat med ca 5 700 tkr<br />
beroende till stor del på ökad inlagring av interventionslager.<br />
I finansiella kostnader avseende 2008<br />
ingår räntekostnader för återbetalning av produktionsavgift<br />
socker. Ökade kostnader medför även att<br />
intäkter av anslag har ökat.<br />
Förändringen av saldot för uppbördsverksamhet<br />
samt saldot för transfereringar beror framförallt på<br />
att i saldona för 2008 ingick återföring av periodiserade<br />
kostnader från 2007.<br />
Resultatområde DVO<br />
Resultatet för Distriktsveterinärorganisationen uppvisar<br />
för året ett underskott om 12 145 tkr. För att<br />
begränsa organisationens underskott infördes under<br />
hösten ett antal kostnadsbesparande åtgärder. Flertalet<br />
av åtgärderna gav effekt vilket bland annat<br />
medfört att resultatet i stort sett är oförändrat jämfört<br />
med delårsbokslutet.<br />
Intäkter av avgifter och andra ersättningar har ökat<br />
med drygt 1 % jämfört med föregående år. Ökningen<br />
är lägre än budgeterat och förklaras av det rådande<br />
konjunkturläget samt pressad lönsamhet<br />
inom mjölkproduktionen. Personalkostnaderna har<br />
ökat med cirka 24 500 tkr, varav den större delen<br />
förklaras av löneökningar och ökat antal anställda.<br />
Ökningen av övriga driftkostnader beror bland annat<br />
på att organisationen under året anordnat en<br />
konferens för samtliga medarbetare. En annan förklaring<br />
är ökade kostnader för veterinärmedicinskt<br />
förbrukningsmateriel.<br />
Resultatområde Växt<br />
Årsresultat för resultat området slutar på ett underskott<br />
om närmare 1 500 tkr. Underskottet är till stor<br />
del orsakat av kontrollkostnader rörade tallvedsnematoder.<br />
Kostnaderna har till stor del finansierats<br />
av ackumulerade överskott som har sitt ursprung i<br />
uttagna avgifter för sundhetscertifikat för exportsändningar<br />
som innehöll träemballage. Av denna<br />
anledning har det ackumulerade överskottet sjunkigt<br />
till knappt 600 tkr.<br />
Resultatområde Vatten<br />
Årsresultatet för RO Vatten uppgår till ett underskott<br />
om 1 058 tkr om man exkluderar erhållna<br />
2 350 tkr från förvaltningsanslaget 1:9.1 avseende<br />
täckning av tidigare års ackumulerade underskott.<br />
Det ackumulerade utgående underskottet uppgår till<br />
2 367 tkr.<br />
Anledningen till att budgeterat nollresultat ej nåtts<br />
för RO Vatten beror på flera saker. En stor del av<br />
förklaringen är nedskrivningar av värdet för vissa<br />
av de projekt som huvudsakligen öppnades och utfördes<br />
under perioden 2005-<strong>2009</strong>. Vid en genomgång<br />
under hösten <strong>2009</strong> har det framkommit att<br />
dessa projekt inte kan faktureras fullt ut till beräknat<br />
värde. De erforderliga projektnedskrivningarna<br />
uppgår till totalt 875 tkr. Orsaken till nedskrivningarna<br />
står att finna i bland annat underskattade uppdragsbudgetar,<br />
låga timarvoden och bemanning<br />
med oerfaren personal.<br />
Upplärningstiden för nyanställda är lång vilket, under<br />
en inledande period, innebär förhållandevis lägre<br />
intäkter för dessa i vår avgiftsfinansierade uppdragsverksamhet<br />
i jämförelse med enhetens mer<br />
erfarna medarbetare.<br />
Resultatområde Tillsyn<br />
Det försämrade resultatet för RO Tillsyn, vilket<br />
medfört en ökning av det ackumulerade underskottet<br />
från 155 tkr till 3 777 tkr, beror bland annat på<br />
ökade kostnader för konsulter, förtida pensioner<br />
samt att verksamheten under våren flyttade till nya<br />
lokaler vilket medförde extra kostnader. Under<br />
<strong>2009</strong> ökade importen av bland annat virkessändningar<br />
mer än prognosticerat. Detta har medfört<br />
ökade kostnader utan att intäkterna ökat. Avgifterna<br />
för detta ses just nu över. Under hösten har flera<br />
avgifter justerats och arbetet med att se över och ev<br />
justera avgifter fortsätter under våren.<br />
Resultatområde Utsäde<br />
Resultatet för <strong>2009</strong> innebär en fortsatt förbättring<br />
(överskott 905 tkr jämfört med underskott 860 tkr<br />
under föregående år) vilket medför att det ackumu-<br />
100 84
FINANSIELL REDOVISNING<br />
lerade underskottet sjunker till 3 864 tkr. Av årsresultatet<br />
utgörs 262 tkr av realisationsvinst vid försäljning<br />
av anläggningstillgångar medan resterande<br />
643 tkr är direkt hänförligt till <strong>2009</strong> års verksamhet.<br />
Förbättringen är i första hand en följd av väsentligt<br />
ökade verksamhetsvolymer och en fortsatt rationalisering<br />
av verksamheten.<br />
Balansräkning<br />
Förändringen avseende immateriella anläggningstillgångar<br />
framgår ovan under IT-utvecklingsprojekt.<br />
Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar<br />
har ökat på grund av nya redovisningsregler<br />
avseende aktivering av inköp av programvaror<br />
samt licenser. Förutbetalda kostnader<br />
har främst ökat på grund av ökad periodisering av<br />
underhållsavtal inom IT området. Saldot på räntekonto<br />
i Riksgäldskontoret har förbättrats med<br />
knappt 28 400 tkr beroende bl.a. på att egenutvecklade<br />
IT-system har aktiverats och belastar inte räntekontot<br />
i samma utsträckning. Ökningen av statskapital<br />
beror på ökad inlagring av interventionslager.<br />
Skulder till andra myndigheter har minskat.<br />
Anledningen till detta är främst att föregående år<br />
var skulden ovanligt hög på grund av blockinventeringsprojektet.<br />
Även upplupna kostnader har<br />
minskat och det beror framförallt på att föregående<br />
år ingick högre finansiella korrigeringar till EU<br />
samt skuld avseende produktionsavgift socker regleringsår<br />
2005/2006, se ovan. Oförbrukade bidrag<br />
har minskat rörande förskott från EU:s utvecklingssektion<br />
som har avräknats mot utestående fordran,<br />
se ovan.<br />
Bemyndigande<br />
Totalt har 7 473 321 tkr utnyttjats av bemyndiganderamen<br />
om 9 255 275 tkr. Huvuddelen av utestående<br />
åtaganden utgörs av förpliktelser inom landsbygdsprogrammet.<br />
Enligt en granskning utförd av internrevisionen är<br />
delar av dessa förpliktelser överskattade. Korrigering<br />
har inte utförts i redovisade uppgifter då felet<br />
uppskattningsvis är av ringa betydelse. Vidare kräver<br />
ändringarna ett omfattande arbete som planeras<br />
till våren 2010, se vidare not 54.<br />
Anslagsredovisning<br />
Årets tilldelning av anslagsmedel enligt regleringsbrevet<br />
och regeringsbeslut är 14 773 889<br />
tkr. Det ingående överföringsbeloppet från 2008<br />
uppgår till 3 745 154 tkr. Av detta belopp har <strong>Jordbruksverket</strong><br />
dispositionsrätt till 3 273 916 tkr. Anslagssparande<br />
om 58 629 tkr har omdisponerats till<br />
<strong>Jordbruksverket</strong>s disposition. Av tilldelade anslagsmedel<br />
är 13 631 tkr indraget på grund av övergångseffekten<br />
av kostnadsmässig anslagsavräkning.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> har ett medgivet överskridande på<br />
anslagsposten 1:4 posten 50 Övergångseffekter av<br />
kostnadsmässig avräkning om 15 721 tkr. Totalt<br />
disponibelt belopp under räkenskapsåret uppgår till<br />
18 108 524 tkr. Belastningen på anslagen under året<br />
har varit 13 448 383 tkr. Totalt utgående överföringsbelopp<br />
uppgår till 4 660 142 tkr. Huvuddelen<br />
av det utgående beloppet rör medel inom landsbygdsprogrammet.<br />
101<br />
85
FINANSIELL REDOVISNING<br />
KOMPETENSFÖRSÖRJNING<br />
FINANSIELL REDOVISNING<br />
Resultaträkning<br />
Tkr Not <strong>2009</strong>-01-01 –<br />
<strong>2009</strong>-12-31<br />
2008-01-01 –<br />
2008-12-31<br />
Verksamhetens intäkter<br />
Intäkter av anslag 921 464 843 566<br />
Intäkter av avgifter och andra ersättningar 1 494 473 479 347<br />
Intäkter av bidrag 15 514 20 147<br />
Finansiella intäkter 2 1 018 1 661<br />
Summa intäkter 1 432 469 1 344 721<br />
Verksamhetens kostnader<br />
Kostnader för personal 3 -762 116 -731 544<br />
Kostnader för lokaler 4 -65 101 -58 408<br />
Övriga driftkostnader 5 -567 190 -495 027<br />
Finansiella kostnader 6 -1 291 -15 836<br />
Avskrivningar och nedskrivningar -51 860 -52 048<br />
Summa kostnader -1 447 558 -1 352 863<br />
Verksamhetsutfall -15 089 -8 142<br />
Uppbördsverksamhet<br />
Intäkter av avgifter m.m. samt andra intäkter som inte disponeras<br />
av myndigheten<br />
Medel som tillförts statsbudgeten från uppbördsverksamhet<br />
9 859 725 10 493 289<br />
-9 649 549 -9 985 000<br />
Saldo 7 210 176 508 289<br />
Transfereringar<br />
Medel som erhållits från statsbudgeten för finansiering av<br />
bidrag<br />
Medel som erhållits från myndigheter för finansiering av<br />
bidrag<br />
12 357 478 12 784 152<br />
0 16 621<br />
Övriga erhållna medel för finansiering av bidrag 0 28 570<br />
Finansiella intäkter 0 13 212<br />
Finansiella kostnader -33 198 79 364<br />
Lämnade bidrag -12 253 018 -12 450 187<br />
Saldo 8 71 262 471 732<br />
Årets kapitalförändring 9,27,29 266 349 971 879<br />
86<br />
102
FINANSIELL REDOVISNING<br />
Balansräkning<br />
Tkr Not <strong>2009</strong>-12-31 2008-12-31<br />
TILLGÅNGAR<br />
Immateriella anläggningstillgångar<br />
Pågående utveckling 10 11 059 23 813<br />
Balanserade utgifter för utveckling 11 84 194 63 112<br />
Rättigheter och andra immateriella anl. tillgångar 12 2 628 42<br />
Summa immateriella anläggningstillgångar 97 881 86 967<br />
Materiella anläggningstillgångar<br />
Förbättringsutgifter på annans fastighet 13 9 520 7 887<br />
Maskiner, inventarier, installationer m.m. 14 71 846 76 639<br />
Summa materiella anläggningstillgångar 81 366 84 526<br />
Varulager m.m.<br />
Varulager och förråd 15 30 973 33 884<br />
Pågående arbeten 16 3 325 3 079<br />
Summa varulager m.m. 34 298 36 963<br />
Fordringar<br />
Kundfordringar 54 157 52 820<br />
Fordringar hos andra myndigheter 30 368 29 433<br />
Övriga fordringar 17 7 492 575 7 580 428<br />
Summa fordringar 7 577 100 7 662 681<br />
Periodavgränsningsposter<br />
Förutbetalda kostnader 21 068 11 409<br />
Upplupna bidragsintäkter 818 1 107<br />
Övriga upplupna intäkter 18 4 289 4 349<br />
Summa periodavgränsningsposter 26 175 16 865<br />
Avräkning med statsverket 19 284 403 297 717<br />
Kassa och Bank<br />
Behållning räntekonto i Riksgäldskontoret 21 794 0<br />
Kassa och bank 45 41<br />
Summa Kassa och bank 21 839 41<br />
SUMMA TILLGÅNGAR 28 8 123 062 8 185 760<br />
87<br />
103
FINANSIELL REDOVISNING<br />
KOMPETENSFÖRSÖRJNING<br />
FINANSIELL REDOVISNING<br />
Tkr Not <strong>2009</strong>-12-31 2008-12-31<br />
KAPITAL OCH SKULDER<br />
Myndighetskapital<br />
Statskapital 20 339 475 204 901<br />
Balanserad kapitalförändring 21 5 719 440 4 711 055<br />
Kapitalförändring enligt resultaträkningen 266 349 971 879<br />
Summa myndighetskapital 6 325 264 5 887 835<br />
Avsättningar<br />
Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser 22 5 679 4 628<br />
Summa avsättningar 5 679 4 628<br />
Skulder m.m.<br />
Lån i Riksgäldskontoret 23 156 157 133 332<br />
Räntekontokredit i Riksgäldskontoret 24 0 6 594<br />
Skulder till andra myndigheter 45 494 65 450<br />
Leverantörsskulder 94 527 91 894<br />
Övriga skulder 29 997 30 875<br />
Förskott från uppdragsgivare och kunder 0 81<br />
Summa skulder m.m. 326 175 328 226<br />
Periodavgränsningsposter<br />
Upplupna kostnader 25 126 445 269 161<br />
Oförbrukade bidrag 26 1 339 499 1 695 910<br />
Summa periodavgränsningsposter 1 465 944 1 965 071<br />
SUMMA KAPITAL OCH SKULDER 28 8 123 062 8 185 760<br />
Omvänd ansvarsförbindelse:<br />
Säkerheter inom EU-verksamheten avseende exportbidrag, intervention, licenser samt industri- och energigrödor<br />
på uttagen areal uppgår till 120 st (f.å 188 st) på sammanlagt 468 597 tkr (f.å 529 750 tkr).<br />
104 88
FINANSIELL REDOVISNING<br />
FINANSIELL REDOVISNING<br />
Anslagsredovisning<br />
Anslag Benämning Not Ingående överföringsbelopp<br />
Årets tilldelning<br />
enligt<br />
regleringsbrev<br />
Omdisponerat<br />
anslagsbelopp<br />
/ Utnyttjad del<br />
av medgivet<br />
överskridande<br />
Indragning Totalt disponibelt<br />
belopp<br />
Utgifter Utgående överföringsbelopp<br />
23 1:9 Statens jordbruksverk 30 -12 586 552 796 0 -3 734 536 476 -543 153 -6 677<br />
1:9.1 Förvaltningskostnader -12 586 552 796 0 -3 734 536 476 -543 153 -6 677<br />
23 1:5 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen<br />
31 0 99 694 0 0 99 694 -99 694 0<br />
23 1:6 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande<br />
åtgärder<br />
-63 14 708 0 0 14 645 -14 484 161<br />
1:6.2 Djurhälsovård 0 9 933 0 0 9 933 -9 933 0<br />
1:6.3 Stöd till biodling 27 1 775 0 0 1 802 -1 775 27<br />
1:6.4 Djursjukdata -90 3 000 0 0 2 910 -2 776 134<br />
23 1:7 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar<br />
-10 879 286 349 0 -515 274 955 -288 611 -13 656<br />
1:7.1 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar<br />
32 -12 434 186 000 12 400 0 185 966 -196 923 -10 957<br />
1:7.2 Bidrag till bekämpande av djursjukdomar<br />
32 33 349 0 0 33 381 -32 941 440<br />
1:7.3 Bidrag till obduktionsverksamheten 33 0 6 000 0 0 6 000 -6 007 -7<br />
1:7.4 Bidrag till utveckling och genomförande<br />
av sjukdomskontroller<br />
34 1 523 61 000 -12 400 -515 49 608 -52 740 -3 132<br />
89<br />
105
KOMPETENSFÖRSÖRJNING<br />
FINANSIELL REDOVISNING<br />
FINANSIELL REDOVISNING<br />
Anslag Benämning Not Ingående överföringsbelopp<br />
Årets tilldelning<br />
enligt<br />
regleringsbrev<br />
Omdisponerat<br />
anslagsbelopp<br />
/ Utnyttjad del<br />
av medgivet<br />
överskridande<br />
Indragning Totalt disponibelt<br />
belopp<br />
Utgifter Utgående överföringsbelopp<br />
23 1:10.1 Bekämpande av växtsjukdomar 35 0 3 000 2 000 0 5 000 -5 000 0<br />
23 1:11 Gårdsstöd och djurbidrag m.m. 112 428 6 936 783 0 0 7 049 211 -6 970 453 78 758<br />
1:11.1 Gårdsstöd och djurbidrag m.m. 36 112 778 6 911 433 0 0 7 024 211 -6 947 872 76 339<br />
1:11.4 EG-medfinansierade djursjukdomsprogram<br />
37 -350 25 350 0 0 25 000 -22 581 2 419<br />
23 1:12 Intervention och exportbidrag för<br />
jordbruksprodukter<br />
38 475 106 1 007 504 0 -444 943 1 037 667 -759 781 277 886<br />
1:12.1 Offentlig lagring, övrig intervention och<br />
exportbidrag<br />
39 448 969 880 254 -160 000 -427 204 742 019 -500 164 241 855<br />
Offentlig lagring -165 445<br />
Övrig intervention -151 769<br />
Exportbidrag -182 950<br />
1:12.4 Stöd till biodling m.m. -2 2 250 0 0 2 248 -2 250 -2<br />
1:12.5 Omstruktureringsfond för socker 26 139 125 000 160 000 -17 739 293 400 -257 367 36 033<br />
23 1:13.1 Räntekostnader för förskotterade<br />
gårdsstöd m.m.<br />
40 24 359 126 472 -3 048 -9 897 137 886 -131 759 6 127<br />
23 1:19.1 Livsmedelsstatistik -234 24 554 0 0 24 320 -23 992 328<br />
23 1:20.1 Jordbruks- och livsmedelsstatistik<br />
finansierad från EG-budgeten<br />
41 1 077 7 356 0 -856 7 577 -6 500 1 077<br />
90<br />
106
FINANSIELL REDOVISNING<br />
FINANSIELL REDOVISNING<br />
Anslag Benämning Not Ingående överföringsbelopp<br />
Årets tilldelning<br />
enligt<br />
regleringsbrev<br />
Omdisponerat<br />
anslagsbelopp<br />
/ Utnyttjad del<br />
av medgivet<br />
överskridande<br />
Indragning Totalt disponibelt<br />
belopp<br />
Utgifter Utgående överföringsbelopp<br />
23 1:21 Konkurrenskraftig livsmedelssektor 42 11 159 43 980 268 0 55 407 -39 569 15 839<br />
1:21.1 Exportfrämjande åtgärder 0 17 500 268 0 17 768 -17 425 343<br />
1:21.3 Satsningar för att bidra till innovation,<br />
utveckling och högre kompetens i<br />
livsmedelssektorn<br />
11 159 26 480 0 0 37 639 -22 144 15 495<br />
23 1:23 Åtgärder för landsbygdens miljö<br />
och struktur<br />
43 1 632 931 2 915 256 15 500 -24 924 4 538 763 -2 411 994 2 126 770<br />
1:23.1 Miljö- och landsbygdsprogrammet<br />
2000-2006<br />
71 450 0 -43 000 0 28 450 3 460 31 910<br />
1:23.2 Nationella stöd, stödområdena 1-3 43,44 33 879 280 000 0 -24 924 288 955 -272 891 16 064<br />
1:23.7 Återföring av skatt på handelsgödsel<br />
och bekämpningsmedel<br />
43,45 9 397 175 825 15 500 0 200 722 -200 288 435<br />
1:23.9 Landsbygdsprogram 2007-2013 43,46 1 518 205 2 459 431 43 000 0 4 020 636 -1 942 275 2 078 361<br />
23 1:24 Från EG-budgeten finansierade åtgärder<br />
för landsbygdens miljö och<br />
struktur<br />
1 496 429 2 347 262 10 297 0 3 853 987 -1 723 070 2 130 918<br />
1:24.5 EU-medel 2000-2006 m.m. 47 157 788 0 10 297 0 168 085 0 168 085<br />
1:24.7 Landsbygdsprogram för Sverige år<br />
2007-2013, EU-medel<br />
48 1 338 640 2 347 262 0 0 3 685 902 -1 723 070 1 962 832<br />
23 1:25.1 Försöks- och utvecklingsverksamhet<br />
49 711 24 830 0 0 25 541 -23 655 1 887<br />
91<br />
107
KOMPETENSFÖRSÖRJNING<br />
FINANSIELL REDOVISNING<br />
FINANSIELL REDOVISNING<br />
Anslag Benämning Not Ingående överföringsbelopp<br />
Årets tilldelning<br />
enligt<br />
regleringsbrev<br />
Omdisponerat<br />
anslagsbelopp<br />
/ Utnyttjad del<br />
av medgivet<br />
överskridande<br />
Indragning Totalt disponibelt<br />
belopp<br />
Utgifter Utgående överföringsbelopp<br />
23 1:26.1 Stöd till jordbrukets rationalisering<br />
m.m.<br />
50 0 4 116 0 0 4 116 -4 116 0<br />
23 1:27.1 Stöd till innehavare av fjällägenheter<br />
m.m.<br />
0 1 529 0 0 1 529 -1 529 0<br />
23 44:6 Åtgärder för att främja ekologisk<br />
produktion<br />
628 0 0 0 628 0 628<br />
44:6.3 Marknadsfrämjande åtgärder 628 0 0 0 628 0 628<br />
26 1:4.50 Övergångseffekter av kostnadsmässig<br />
avräkning<br />
51 0 0 15 721 0 15 721 -15 721 0<br />
27 1:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen<br />
52 14 088 377 700 33 612 0 425 400 -385 303 40 097<br />
1:1.2 Sockeravgifter 7 038 30 300 2 662 0 40 000 0 40 000<br />
1:1.5 Avgift till tillfällig fond för omstrukturering<br />
av EU:s sockersektor<br />
7 050 347 400 30 950 0 385 400 -385 303 97<br />
ANSLAG TOTALT 3 745 154 14 773 889 74 350 -484 869 18 108 524 -13 448 383 4 660 142<br />
92<br />
108
FINANSIELL REDOVISNING<br />
FINANSIELL REDOVISNING<br />
Inkomsttitlar<br />
Benämning Not Utfall<br />
<strong>2009</strong>-12-31<br />
Utfall<br />
Tkr<br />
Off.titel-<br />
Beteckning<br />
<strong>2009</strong>-01-01-<br />
2008-01-01-<br />
2008-12-31<br />
2552 Övriga offentligrättsliga avgifter<br />
2552 505 Växtsortsavgifter 1 444 1 459<br />
2627 001 Offentlig lagring, försäljningsintäkter 30 736 102 175<br />
2714 Sanktionsavgifter m.m.<br />
2714 411 Kreditering av förverkade säkerheter m.m. 8 335 6 742<br />
2811 Övriga inkomster av statens verksamhet<br />
2811 277 Övriga inkomster 264 920<br />
6111 001 Gårdsstöd 6 663 307 6 276 207<br />
6112 Kompletterande åtgärder perioden 1995-1999<br />
6112 001 LBU-åtgärder Garantifonden 0 -12<br />
6113 001 Övriga interventioner 166 608 126 059<br />
6114 001 Exportbidrag 210 090 105 817<br />
6115 001 Djurbidrag 308 992 324 590<br />
6116 001 Offentlig lagring 6 744 20 394<br />
6117 001 Miljö-, struktur- och regionala åtgärder perioden<br />
2000-2006<br />
-2 975 -5 121<br />
6118 001 EU:s landsbygdsfond 2007-2013 1 106 389 1 806 592<br />
6119 Övriga bidrag från EG:s jordbruksfonder<br />
6119 001 Övriga bidrag från EU:s jordbruksfonder 31 207 16 597<br />
6119 002 Kursdifferenser från EU:s jordbruksfonder 53 691 394 199 825<br />
6122 EG-finansierade struktur- och regionalstöd till<br />
jordbrukssektorn m.m. perioden 2000-2006<br />
6122 011 Utvecklingssektionen Mål 1 Norra Norrland 0 28 165<br />
6122 031 Mål 1 Södra Skogslänsregionen 0 25 333<br />
6122 051 LEADER+ 8 684 39 378<br />
6122 063 Kursdifferenser från EU:s jordbruksfond för<br />
landsbygdsutveckling<br />
772 1 626<br />
6911 Övriga bidrag från EG<br />
6911 003 Jordbruks- och livsmedelsstatistik 54 -162 046 3 523<br />
93<br />
109
KOMPETENSFÖRSÖRJNING<br />
FINANSIELL<br />
FINANSIELL<br />
REDOVISNING<br />
REDOVISNING<br />
Benämning Not Utfall<br />
<strong>2009</strong>-12-31<br />
Utfall<br />
Tkr<br />
Off.titel-<br />
Beteckning<br />
<strong>2009</strong>-01-01-<br />
2008-01-01-<br />
2008-12-31<br />
6912 Stöd till sockernäringen<br />
6912 001 Bidrag från EU:s omstruktureringsfond för sockersektorn<br />
257 367 258 245<br />
6912 002 Kursdifferenser från EU:s jordbruksfonder -8 972 1 710<br />
9473 011 Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter 55 -16 191 131 689<br />
9474 011 Avgifter till EU:s omstruktureringsfond för sockersektorn<br />
347 400 513 087<br />
SUMMA 9 649 549 9 985 000<br />
110<br />
94
FINANSIELL REDOVISNING<br />
FINANSIELL REDOVISNING<br />
Bemyndigande<br />
Anslag Anslagsbenämning Not Tilldelad<br />
bemyndiganderam<br />
Ingående<br />
åtaganden<br />
<strong>2009</strong><br />
Utestående<br />
åtaganden<br />
<strong>2009</strong><br />
Prognos över utestående åtagandes fördelning per år<br />
Tkr 2010 2011 2012 2013-<br />
23 1:6 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande<br />
åtgärder<br />
1 775 1 775 1 775 1 775 0 0 0<br />
1:6.3 Stöd till biodling 1 775 1 775 1 775 1 775 0 0 0<br />
23 1:7 Bekämpande av smittsamma<br />
husdjurssjukdomar<br />
4 500 2 008 1 985 1 985 0 0 0<br />
1:7.1 Bekämpande av smittsamma<br />
husdjurssjukdomar<br />
2 500 2 008 1 985 1 985 0 0 0<br />
1:7.4 Bidrag till utveckling och<br />
genomförande av sjukdomskontroller<br />
2 000 0 0 0 0 0 0<br />
23 1:11 Gårdsstöd och djurbidrag<br />
m.m.<br />
1 000 000 167 904 176 006 176 006 0 0 0<br />
1:11.1 Gårdsstöd och djurbidrag<br />
m.m<br />
1 000 000 167 904 176 006 176 006 0 0 0<br />
23 1:12 Intervention och exportbidrag<br />
för jordbruksprodukter<br />
232 000 168 316 52 333 44 333 5 300 2 700 0<br />
1:12.1 Offentlig lagring, övrig<br />
intervention och exportbidrag<br />
99 500 52 964 15 308 7 308 5 300 2 700 0<br />
1:12.4 Stöd till biodling m.m. 2 500 2 180 2 450 2 450 0 0 0<br />
1:12.5 Omstruktureringsfond för<br />
socker<br />
130 000 113 172 34 575 34 575 0 0 0<br />
95<br />
111
KOMPETENSFÖRSÖRJNING<br />
FINANSIELL REDOVISNING<br />
FINANSIELL REDOVISNING<br />
Anslag Anslagsbenämning Not Tilldelad<br />
bemyndiganderam<br />
Ingående<br />
åtaganden<br />
<strong>2009</strong><br />
Utestående<br />
åtaganden<br />
<strong>2009</strong><br />
Prognos över utestående åtagandes fördelning per år<br />
Tkr 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016-<br />
23 1:21 Konkurrenskraftig livsmedelssektor<br />
17 000 10 406 8 860 8 860 0 0 0 0 0 0<br />
1:21.3 Satsningar för att bidra till<br />
innovation, utveckling och<br />
högre kompetens i livsmedelssektorn<br />
17 000 10 406 8 860 8 860 0 0 0 0 0 0<br />
23 1:23 Åtgärder för landsbygdens<br />
miljö och struktur<br />
4 000 000 4 196 835 3 574 826 1 983 103 1 081 838 328 843 142 171 26 697 7 634 4 540<br />
1:23.7 Återföring av skatt på<br />
handelsgödsel och bekämpningsmedel<br />
15 000 8 134 5 762 2 675 2 000 1 087 0 0 0 0<br />
1:23.9 Landsbygdsprogram<br />
2007-2013<br />
56 3 985 000 4 188 701 3 569 064 1 980 428 1 079 838 327 756 142 171 26 697 7 634 4 540<br />
23 1:24 Från EG budgeten finansierade<br />
åtg. för<br />
landsbygdens miljö och<br />
struktur<br />
4 000 000 3 784 924 3 657 536 2 058 607 1 085 300 330 583 144 485 26 484 7 573 4 504<br />
1:24.7 Landsbygdsprogram för<br />
Sverige år 2007-2013,<br />
EU-medel<br />
56 4 000 000 3 784 924 3 657 536 2 058 607 1 085 300 330 583 144 485 26 484 7 573 4 504<br />
Totalt 9 255 275 8 332 168 7 473 321 4 274 669 2 172 438 662 126 286 656 53 181 15 207 9 044<br />
96<br />
112
FINANSIELL REDOVISNING<br />
FINANSIELL REDOVISNING<br />
Finansieringsanalys<br />
Tkr <strong>2009</strong> 2008 Not<br />
Drift<br />
Kostnader -1 395 698 -1 300 582 57<br />
Finansiering av drift<br />
Intäkter av anslag 921 464 843 566<br />
Intäkter av avgifter och andra ersättningar 494 412 479 347<br />
Intäkter av bidrag 15 514 20 147<br />
Övriga intäkter 1 018 1 661<br />
Summa medel som tillförts för finansiering av<br />
drift<br />
1 432 408 1 344 721<br />
Ökning (-) av lager 2 911 -7 224<br />
Minskning (+) av kortfristiga fordringar -89 431 308 867 58<br />
Minskning (-) av kortfristiga skulder -157 870 -18 517 59<br />
KASSAFLÖDE FRÅN DRIFT -207 680 327 265<br />
Investeringar<br />
Investeringar i materiella tillgångar -30 338 -34 386<br />
Investeringar i immateriella tillgångar -32 764 -22 835<br />
Summa investeringsutgifter -63 102 -57 221<br />
Finansiering av investeringar<br />
Lån från Riksgäldskontoret 73 828 54 517<br />
- amorteringar -51 003 -55 740<br />
Ökning av statskapital med medel som tillförts<br />
statsbudgeten<br />
134 574 -105 391<br />
Förändring av kortfristig fordran -134 574 105 391 58<br />
Förändring av myndighetskapital hänförbar till<br />
övergångseffekt<br />
36 504 0<br />
Försäljning av anläggningstillgångar 3 550 5 016 60<br />
Summa medel som tillförts för finansiering av<br />
investeringar<br />
62 879 3 793<br />
KASSAFLÖDE FRÅN INVESTERINGAR -223 -53 428<br />
97<br />
113
KOMPETENSFÖRSÖRJNING<br />
FINANSIELL<br />
FINANSIELL<br />
REDOVISNING<br />
REDOVISNING<br />
<strong>2009</strong> 2008 Not<br />
Uppbördsverksamhet<br />
Intäkter av avgifter m.m. samt andra intäkter<br />
som inte disponeras av myndigheten 9 859 725 10 493 289<br />
Förändring av kortfristiga fordringar 300 031 -1 275 925 58<br />
Förändring av kortfristiga skulder -358 488 368 866 59<br />
Inbetalningar i uppbördsverksamhet 9 801 268 9 586 230<br />
Medel som tillförts statsbudgeten från uppbördsverksamhet<br />
-9 649 549 -9 985 000<br />
KASSAFLÖDE TILL UPPBÖRDS-<br />
VERKSAMHET 151 719 -398 770<br />
Transfereringsverksamhet<br />
Lämnade bidrag -12 253 018 -12 450 187<br />
Förändring av kortfristiga skulder 0 -308 012 59<br />
Utbetalningar i transfereringsverksamhet -12 253 018 -12 758 199<br />
Finansiering av transfereringsverksamhet<br />
Medel som erhållits från statsbudgeten för<br />
finansiering av bidrag<br />
12 324 280 12 921 919<br />
61<br />
Summa medel som tillförts för finansiering av<br />
transfereringsverksamhet 12 324 280 12 921 919<br />
KASSAFLÖDE TILL TRANSFERERINGS-<br />
VERKSAMHET 71 262 163 720<br />
FÖRÄNDRING AV LIKVIDA MEDEL 15 078 38 787<br />
Likvida medel vid årets början 291 164 252 377<br />
Ökning (+) av kassa, bank 4 5<br />
Ökning (+) av tillgodohavanden hos Riksgäldskontoret<br />
21 794 0<br />
Minskning (+) av räntekontokredit Riksgälden 6 594 5 043 973<br />
Minskning (-) av avräkning med statsverket -13 314 -5 005 191<br />
Summa förändring av likvida medel 15 078 38 787<br />
Likvida medel vid årets slut 306 242 291 164<br />
114<br />
98
FINANSIELL REDOVISNING<br />
FINANSIELL REDOVISNING<br />
Sammanställning över väsentliga uppgifter<br />
Tkr <strong>2009</strong> 2008 2007 2006 2005<br />
Låneram i Riksgäldskontoret<br />
- beviljad 170 000 180 000 164 000 121 000 114 000<br />
- utnyttjad 156 157 133 332 134 555 99 075 83 298<br />
Kontokrediter hos Riksgäldskontoret<br />
- beviljad 1) 78 000 168 500 8 268 000 7 268 000 6 230 000<br />
- maximalt utnyttjad 83 660 5 571 407 6 593 107 6 913 047 5 736 092<br />
Räntekonton<br />
- räntekostnader 43 20 897 30 230 27 988 27 259<br />
- ränteintäkter 44 13 869 9 022 4 577 373<br />
Avgiftsintäkter<br />
- avgifter enligt 4 § avgiftsförordningen 771 956 1 053 1 654 2 008<br />
- avgiftsbelagd verksamhet, budget 2) 506 861 475 506 485 012 426 806 402 983<br />
- avgiftsbelagd verksamhet, faktiskt utfall 477 590 465 698 467 460 438 920 397 542<br />
- övriga intäkter 16 112 12 693 14 283 15 809 17 144<br />
Summa avgiftsintäkter 494 473 479 347 482 796 456 383 416 694<br />
Anslagskrediter ramanslag<br />
- beviljad 611 760 525 133 609 576 618 582 857 958<br />
- utnyttjad (på anslagspost nivå fr. o. m. 2006,<br />
tidigare år anslagsnivå))<br />
20 775 28 406 232 86 040 607 114<br />
Anslagssparande (ram) 4 660 142 3 745 153 4 328 389 2 170 989 -534 811<br />
- därav intecknat för framtida åtaganden (cirka) 4 177 930 3 308 800 3 210 000 869 662 63 532<br />
Totalt gjorda åtaganden jämfört med summan<br />
av tilldelade bemyndigande<br />
7 473 321/ 9<br />
255 275<br />
8 332 168/<br />
9 529 275<br />
8 781 622/<br />
21 129 500<br />
2 571 975/<br />
9 994 500<br />
7 783 316/<br />
12 321 000<br />
Årsarbetskrafter (ÅAK), st 3) 1 131 1 114 1 038 1 031 968<br />
Medelantalet anställda, st 4) 1 176 1 169 1 140 1 099 1 050<br />
Driftkostnad/årsarbetskraft, tkr 5) 1 233 1 153 1 045 1 068 1 043<br />
Årets kapitalförändring 266 349 971 879 -915 318 4 608 161 1 837 907<br />
Balanserad kapitalförändring 5 719 440 4 711 055 5 626 372 1 016 794 -820 338<br />
1. Enligt regeringsbeslut 2008-06-26 upphörde det särskilda räntekontot för EU-medel från och med 2008-07-01. Kreditramen 8 100 000 tkr gällde<br />
under perioden 2008-01-01 – 2008-06-30.<br />
2. 2. Avser verksamhet inom de sex resultatområdena Växt, Vatten, Djur, Utsäde, Tillsyn och DVO exklusive myndighetsuppdrag och övriga anslagsfinansierade<br />
delar. I budgeterad del har tagits bort anslagen 1:5 Distriktsveterinärorganisationen och 1:10.1 Bekämpande av växtsjukdomar samt<br />
budgeterade myndighetsuppdrag om totalt ca 111 300 tkr (f.å 108 500 tkr) för att få en korrekt jämförelse.<br />
4. 3. Av I årsredovisning medelantalet tillsvidareanställda 2008 korrigerades <strong>2009</strong> årsarbetskrafter är 756 kvinnor för åren (f.å 735) 2006 och och 420 2007. män (f.å 434).<br />
4. Av medelantalet tillsvidareanställda <strong>2009</strong> är 756 kvinnor (f.å 735) och 420 män (f.å 434).<br />
99<br />
115
KOMPETENSFÖRSÖRJNING<br />
FINANSIELL REDOVISNING<br />
5. Att fördela verksamhetens kostnader på antalet årsarbetskrafter ger ingen rättvisande bild av <strong>Jordbruksverket</strong>s kostnadsläge. Nedan har en<br />
uppdelning gjorts på den veterinära verksamheten (RO DVO) samt övrig verksamhet. Från den övriga verksamheten har driftkostnader för interventionslager<br />
eliminerats.<br />
Årsarbetskrafter/antal:<br />
<strong>2009</strong> 2008 2007<br />
RO DVO 446 438 407<br />
Övrig verksamhet 685 676 631<br />
Driftkostnader/årsabetskraft<br />
(tkr/åk)<br />
RO DVO 1 128 1 075 1 085<br />
Övrig verksamhet 1 277 1 190 979<br />
I RO DVO ingår t.ex. foder- och medicininköp på ca 65 000 tkr årligen. I driftkostnaderna för övrig verksamhet<br />
ingår även utbetalningar till andra myndigheters verksamhet, analys- och provtagningskostnader inom vissa<br />
övervakningsprogram och bekämpningsinsatser inom djurområdet. Driftkostnaden per årsarbetskraft 2008 och<br />
<strong>2009</strong> har ökat markant jämfört 2007 pga ökade kostnader avseende projekten blockinventering och vaccination<br />
mot blåtunga, se Finansiell redovisning – Inledning. Detta sammantaget gör det svårt att jämföra driftkostnader<br />
mellan åren samt att jämföra <strong>Jordbruksverket</strong>s nyckeltal mot andra myndigheter.<br />
116<br />
100
FINANSIELL REDOVISNING<br />
Notförteckning<br />
Not 2 Finansiella intäkter<br />
Specifikation (tkr) <strong>2009</strong> 2008<br />
Not 1 Intäkter av avgifter och andra ersättningar<br />
Avgifter enligt 4 § avgiftsförordningen<br />
Specifikation (tkr) <strong>2009</strong> 2008<br />
Ränta på räntekonto hos<br />
Riksgäldskontoret<br />
Ränteintäkter på kundfordringar<br />
44 657<br />
974 1 004<br />
Publikationer 713 742<br />
Övrigt 58 214<br />
Totalt 771 956<br />
Avgiftsbelagd verksamhet<br />
Specifikation<br />
(tkr)<br />
Enligt <strong>2009</strong> 2008<br />
brev 1)<br />
regl.<br />
RO Växt 3 900 7 346 5 357<br />
RO Vatten 11 080 8 880 5 392<br />
RO Djur 22 700 23 980 22 702<br />
RO Utsäde 28 925 28 460 27 209<br />
RO Tillsyn 28 250 20 303 21 212<br />
RO DVO 412 006 388 621 383 826<br />
Totalt 506 861 477 590 465 698<br />
1) Exklusive anslag 1:5 DVO och 1: 10 Bekämpande av växtsjukdomar<br />
samt myndighetsuppdrag om drygt 111 300 tkr (f.å<br />
108 500 tkr).<br />
Huvuddelen av intäkterna avseende resultatområde<br />
Växt, Djur samt Tillsyn avser offentligrättslig verksamhet<br />
som <strong>Jordbruksverket</strong> disponerar.<br />
Övriga intäkter<br />
Specifikation (tkr) <strong>2009</strong> 2008<br />
Övriga intäkter 2) 16 051 12 693<br />
Reavinst vid försäljning 61<br />
Totalt 16 112 12 693<br />
2) Övriga intäkter avser i huvudsak intäkter från utbildningar avseende<br />
bl.a. länsstyrelser, uthyrning av lokaler, löneersättningar,<br />
m.m.<br />
Totalt<br />
(tkr) <strong>2009</strong> 2008<br />
Totala intäkter 494 473 479 347<br />
Totalt 1 018 1 661<br />
Not 3 Kostnader för personal<br />
Kostnaden för löner exkl. arbetsgivaravgifter m.m.<br />
uppgår till 507 564 tkr (f.å 480 672 tkr).<br />
Utbetalda ersättningar till ledamöter i insynsrådet<br />
m.m. se bilaga 4.<br />
Not 4 Kostnaden för lokaler<br />
I lokalkostnader ingår även hyror för lagerlokaler<br />
m.m. avseende offentlig lagring om ca 8 600 tkr (f.å<br />
ca 9 700 tkr).<br />
Not 5 Övriga driftskostnader<br />
I beloppet för föregående år ingår realisationsförlust<br />
vid försäljning av maskiner, inventarier mm. om<br />
232 tkr.<br />
Not 6 Finansiella kostnader<br />
Specifikation (tkr) <strong>2009</strong> 2008<br />
Ränta på räntekonto hos<br />
Riksgäldskontoret<br />
43 438<br />
Ränta på lån hos Riksgäldskontoret<br />
888 5 843<br />
1)<br />
Räntekostnader leverantörsfakturor<br />
157 49<br />
Övriga finansiella kostnader 203 9 506<br />
Totalt 1 291 15 836<br />
1) Räntekostnaderna har sjunkit bl a pga att räntesatsen har<br />
sänkts.<br />
Not 7 Uppbördsverksamhet saldo<br />
Saldobeloppet avser EU-medel för perioden novdec<br />
<strong>2009</strong> som tillförts statsbudgeten först jan-feb<br />
2010 och EU-medel för perioden nov-dec 2010 som<br />
inte disponeras av myndigheten. I beloppet ingår<br />
även kursvinst (netto) om 75 017 tkr (f.å kursvinst<br />
595 723 tkr) varav 98 620 tkr avser orealiserad<br />
kursförlust för <strong>2009</strong> samt 509 600 tkr avser återförd<br />
orealiserad kursvinst från 2008 (f.å kursvinst om<br />
392 562 tkr).<br />
101 117
KOMPETENSFÖRSÖRJNING<br />
FINANSIELL REDOVISNING<br />
Not 8 Transfereringar - saldo<br />
Saldot avser bl.a. nettobelopp av periodiserade bidrag<br />
samt utestående fordringar avseende återkrav<br />
av stöd m.m. (enligt fordringsliggare i stödsystemet<br />
BETAL). I saldot ingår finansiella korrigeringar om<br />
ca 31 300 tkr.<br />
Not 9 Årets kapitalförändring<br />
Kapitalförändringen visar skillnaden mellan poster<br />
som anslagsavräknats, men inte redovisats som<br />
kostnad eller bidrag, och poster som redovisats som<br />
kostnader eller bidrag, men inte anslagsavräknats,<br />
samt över-/underskott för avgiftsfinansierad verksamhet.<br />
(tkr) <strong>2009</strong> 2008<br />
Amorteringar 31 458 34 744<br />
Avskrivningar -31 458 -34 744<br />
Förändring löneskuld 0 -5 112<br />
Kompetensutveckling 0 -50<br />
Uppbördsverksamhet 210 176 508 289<br />
Resultatområde DVO -12 145 12 847<br />
Resultatområde Växt,<br />
Vatten, Djur, Utsäde, Tillsyn<br />
-3 033 -5 136<br />
Pensionsavsättning 0 -2 703<br />
Löner 0 -540<br />
Transfereringsverksamhet 71 262 471 732<br />
Övrigt 89 -7 448<br />
Totalt 266 349 971 879<br />
Not 10 Pågående utveckling<br />
Det pågår uppbyggnad av nya IT-system. Dessa system<br />
redovisas under immateriella anläggningstillgångar,<br />
se Finansiell redovisning – Inledning, angående<br />
IT-utvecklingsprojekt.<br />
Not 11 Balanserade utgifter för utveckling<br />
(tkr) <strong>2009</strong> 2008<br />
IB Ack anskaffningsvärde<br />
136 382 107 032<br />
Årets inköp 42 542 29 350<br />
UB Ack anskaffningsvärde<br />
178 924 136 382<br />
IB Ack avskrivningar -73 270 -52 056<br />
Årets avskrivningar -21 460 -21 214<br />
UB Ack avskrivningar -94 730 -73 270<br />
Bokfört värde 84 194 63 112<br />
Avskrivningsperiod<br />
3/5 år<br />
Aktivering överensstämmer med ESV:s föreskrifter<br />
till 5 kap. § 2 FÅB och prövningen har genomförts<br />
enligt ESV:s allmänna råd till den nämnda paragrafen.<br />
Not 12 Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar<br />
(tkr) <strong>2009</strong> 2008<br />
IB Ack anskaffningsvärde<br />
465 465<br />
Årets inköp 2 976 0<br />
UB Ack anskaffningsvärde<br />
3 441 465<br />
IB Ack avskrivningar -423 -293<br />
Årets avskrivningar -390 -130<br />
UB Ack avskrivningar -813 -423<br />
Bokfört värde 2 628 42<br />
Avskrivningsperiod<br />
3/5 år<br />
I Hermes ingår pågående utveckling i beloppet för<br />
balanserade utgifter för utveckling.<br />
118<br />
102
FINANSIELL REDOVISNING<br />
Not 13 Förbättringsutgifter på annans fastighet<br />
(tkr) <strong>2009</strong> 2008<br />
IB Ack anskaffningsvärde<br />
21 099 19 578<br />
Årets inköp 5 416 1 521<br />
Utrangering -40 0<br />
UB Ack anskaffningsvärde<br />
26 475 21 099<br />
IB Ack avskrivningar -13 212 -9 964<br />
Årets avskrivningar -3 743 -3 248<br />
UB Ack avskrivningar -16 955 -13 212<br />
Bokfört värde 9 520 7 887<br />
Avskrivningsperiod<br />
3/5 år<br />
Not 14 Maskiner, inventarier, installationer m.m.<br />
Inventarier Datorer Transportmedel Totalt<br />
<strong>2009</strong> 2008 <strong>2009</strong> 2008 <strong>2009</strong> 2008 <strong>2009</strong> 2008<br />
IB Ack anskaffningsvärde<br />
75 951 76 283 52 066 51 609 74 245 66 902 202 262 194 794<br />
Årets inköp 9 221 4 675 6 693 7 454 9 008 20 736 24 922 32 865<br />
Försäljn/utrangering -5 094 -5 007 -1 760 -6 997 -9 477 -13 393 -16 331 -25 397<br />
UB Ack anskaffningsvärde<br />
80 078 75 951 56 999 52 066 73 776 74 245 210 853 202 262<br />
IB Ack avskrivningar -60 512 -58 396 -38 112 -34 858 -26 999 -25 062 -125 623 -118 316<br />
Årets avskrivningar -5 840 -5 897 -8 654 -10 240 -11 773 -11 319 -26 267 -27 456<br />
Försäljn/utrangering 5 108 3 781 722 6 986 7 052 9 382 12 882 20 149<br />
UB Ack avskrivningar -61 244 -60 512 -46 044 -38 112 -31 720 -26 999 -139 008 -125 623<br />
Bokfört värde 18 834 15 439 10 956 13 954 42 056 47 246 71 846 76 639<br />
Avskrivningsperiod 5/7 år 3 år 3/8 år<br />
Utnyttjad låneram uppgår till 156 157 tkr (f.å 133 332 tkr). Den utgående balansen för immateriella och materiella<br />
anläggningstillgångar enligt not 11 till 14 uppgår till 168 188 tkr (f.å 147 680 tkr). Skillnaden om 12 031 tkr<br />
(f.å 14 348 tkr) beror dels på att MSB finansierar delar av aktiverade IT-utvecklingsprojekt och dels på inköp<br />
och/eller egenbyggda IT-system i december där lån ännu ej var tagna 31 december.<br />
103 119
KOMPETENSFÖRSÖRJNING<br />
FINANSIELL<br />
FINANSIELL<br />
REDOVISNING<br />
REDOVISNING<br />
Not 15 Varulager och förråd<br />
Posten avser medicin och förbrukningsmaterial för<br />
resultatområde DVO, pass för sällskapsdjur avseende<br />
resultatområde Djur samt vaccin för bekämpning<br />
av blåtunga. Värdering har skett enligt inköpspris.<br />
Not 16 Pågående arbete<br />
Individuell värdering har gjorts av respektive projekt<br />
utifrån upparbetat resultat och vad som förväntas<br />
inflyta.<br />
Not 17 Övriga fordringar<br />
Posten består huvudsakligen av fordringar på EU<br />
för gjorda utbetalningar av bidrag inom jordbruksfonderna<br />
samt bundet kapital i offentliga lager<br />
till följd av inköp- och försäljningsverksamhet för<br />
EU: s räkning. Kapitalbindningen är utgifter av inköp<br />
minskat med försäljningsintäkter och betalningar<br />
(lagernedskrivningar och korrigeringar av<br />
vinst/förlust) som erhållits från EU (se not 39)<br />
Verksamheten med offentlig lagring). Fordran på<br />
EU uppgår till totalt 7 396 731 tkr (f.å 7 562 187<br />
tkr).<br />
Not 18 Övriga upplupna intäkter<br />
Posten avser upparbetade intäkter rörande främst<br />
Resultatområden DVO, Utsäde m.fl.<br />
Not 19 Avräkning med statsverket<br />
Specifikation (tkr) <strong>2009</strong> 2008<br />
Uppbörd<br />
Ingående balans 0 0<br />
Redovisat mot inkomsttitel<br />
Uppbördsmedel som<br />
betalats till icke räntebärande<br />
flöde<br />
Skuld avseende<br />
uppbörd<br />
Anslag i icke räntebärande<br />
flöde<br />
-9 649 549 -9 985 000<br />
9 649 549 9 985 000<br />
0 0<br />
Ingående balans 0 0<br />
räntebärande flöde<br />
Anslag i räntebärande<br />
flöde<br />
Ingående balans 15 296 -11 749<br />
Redovisat mot anslag<br />
648 673 586 002<br />
1<br />
Anslagsmedel som<br />
tillförts räntekonto<br />
Återbetalning av<br />
anslagsmedel<br />
-658 316 -558 957<br />
3 734 0<br />
Fordringar avseende<br />
9 387 15 296<br />
tebärande flöde 2<br />
anslag i<br />
rän-<br />
Fordran avseende<br />
semsterlöneskuld<br />
som inte har redovisat<br />
mot anslag<br />
Ingående balans 26 959 0<br />
Redovisat mot anslag<br />
under året enligt<br />
undantagsregeln<br />
Fordran avseende<br />
semesterlöneskuld<br />
som inte har redovisats<br />
mot anslag<br />
Övriga fordringar/skulder<br />
på statens<br />
centralkonto i<br />
Riksbanken<br />
-5 160 0<br />
21 799 0<br />
Ingående balans 278 964 5 310 557<br />
Inbetalningar i icke -191 210 587 700<br />
räntebärande flöde 3<br />
Utbetalningar i icke 162 006 -5 619 935<br />
räntebärande flöde 3<br />
Betalningar hänförbara<br />
till anslag och<br />
inkomsttitlar<br />
0 642<br />
Saldo 4 249 760 278 964<br />
Belopp under utredning<br />
Övriga fordringar<br />
på statens centralkonto<br />
i Riksbanken<br />
3 457 3 457<br />
253 217 282 421<br />
Redovisat mot anslag<br />
12 799 711 13 041 715<br />
Avräkning med<br />
statsverket Totalt<br />
284 403 297 717<br />
Medel hänförbara till<br />
transfereringar m.m.<br />
som betalats till icke<br />
räntebärande flöde<br />
Fordringar avseende<br />
anslag i icke<br />
-12 799 711 -13 041 715<br />
0 0<br />
1 I beloppet ingår övergångseffekter om 5 825 tkr.<br />
2 Utgående överföringsbelopp på räntebärande anslag uppgår till<br />
6 677 tkr. Skillnaden om 2 710 tkr avser utgående överföringsbelopp<br />
från anslagsposten 43:1.2 som har rekvirerats från Riksgälden<br />
2010.<br />
120<br />
104
FINANSIELL REDOVISNING<br />
3 Under året har omstruktureringsavgit socker om 380 303 tkr samt<br />
finansiell korrigering EU om 126 644 tkr reglerats mot EU genom<br />
att avräknas mot utbetalda stöd, dvs inkomsttitel har tillförts medel<br />
och anslag 1:1 posten 5 samt anslag 1:13 posten 1 har belastats.<br />
Inga kassamässiga regleringar har skett.<br />
4 Reglering om knappt 66 mnkr sker från statens centralkonto till<br />
räntekontot i februari 2010.<br />
Not 20 Statskapital<br />
Specifikation (tkr) <strong>2009</strong> 2008<br />
Ingående balans: 204 901 310 292<br />
- Jordfonden 194 197 194 197<br />
Totalt 5 719 440 4 711 055<br />
Not 22 Avsättningar för pensioner och liknande<br />
förpliktelser<br />
Posten avser de pensionsförpliktelser avseende PA<br />
03 och PA 91 som <strong>Jordbruksverket</strong> har per <strong>2009</strong>-<br />
12-31.<br />
(tkr) <strong>2009</strong> 2008<br />
Ingående avsättning 4 628 2 230<br />
- Interventionslager 10 704 116 095<br />
Förändring interventionslager<br />
134 574 -105 391<br />
Utgående balans 339 475 204 901<br />
Länsstyrelserna har redovisat följande uppgifter om<br />
Jordfonden till <strong>Jordbruksverket</strong>:<br />
+ Årets pensionskostnader<br />
- Årets pensionsutbetalningar<br />
Utgående avsättning<br />
3 712 4 323<br />
-2 661 -1 925<br />
5 679 4 628<br />
Varulager av fastigheter per <strong>2009</strong>-12-31 uppgår till<br />
151 480 tkr (f.å 139 529 tkr).<br />
Försäljnings- och driftsnettot som förts till inkomsttitel<br />
2811 av länsstyrelserna uppgår till ett underskott<br />
om 619 tkr (f.å överskott om 4 789 tkr).<br />
Not 21 Balanserad kapitalförändring<br />
Specifikation (tkr) <strong>2009</strong> 2008<br />
Amorteringar 213 405 178 661<br />
Avskrivningar -213 200 -178 456<br />
Förändring löneskuld -36 824 -31 712<br />
Kompetensutveckling -536 -486<br />
Uppbördsverksamhet 5 944 954 5 436 665<br />
Resultatområde DVO 16 645 3 798<br />
Resultatområde<br />
Växt, Vatten, Djur,<br />
Utsäde, Tillsyn<br />
1 108 6 244<br />
Anslagsavräkning 21 337 21 337<br />
Transfereringsverksamhet<br />
-280 575 -752 307<br />
Pensionsavsättning -4 303 -1 600<br />
Förändring hänförbar<br />
till övergångseffekten<br />
36 506 0<br />
Övrigt 21 463 28 911<br />
Not 23 Lån i Riksgäldskontoret<br />
(tkr) <strong>2009</strong> 2008<br />
Ingående skuld till<br />
Riksgäldskontoret<br />
133 332 134 555<br />
Nyupptagna lån 73 828 54 517<br />
Årets amortering -51 003 -55 740<br />
Totalt 156 157 133 332<br />
Beviljad låneram för år <strong>2009</strong> uppgår till 170 000 tkr<br />
(f.å 180 000 tkr).<br />
Not 24 Räntekontokredit i Riksgäldskontoret<br />
Specifikation<br />
(tkr)<br />
Anslag 1:9<br />
och 1:5<br />
Kreditram<br />
Utnyttjad kredit<br />
<strong>2009</strong> <strong>2009</strong> 2008<br />
78 000 0 6 594<br />
Totalt 78 000 0 6 594<br />
Not 25 Upplupna kostnader<br />
Posten består bl.a. av semesterlöneskuld inkl. sociala<br />
avgifter 55 761 tkr (f.å 56 061 tkr), arbetsbefrielsedagar<br />
inkl sociala avgifter för DVO 17 348 tkr<br />
(f.å 13 055 tkr) samt finansiell korrigering EU om<br />
32 820 tkr (f.å 127 164 tkr).<br />
Löner -540<br />
121<br />
105
FINANSIELL REDOVISNING<br />
KOMPETENSFÖRSÖRJNING<br />
FINANSIELL REDOVISNING<br />
Not 26 Oförbrukade bidrag<br />
I posten ingår förutom Förskott EU om 1 325 621<br />
tkr (f.å 1 684 110 tkr), se Inledning – Finansiell redovisning,<br />
även oförbrukade bidrag från annan statlig<br />
myndighet, bland annat MSB mfl. om 13 878 tkr<br />
(f.å 11 799 tkr). Förskott EU är värderat till balansdagens<br />
kurs <strong>2009</strong>-12-31 om 10,373 kr/euro.<br />
Not 27 Resultaträkning för resultatområde DVO – Distriktsveterinärorganisationen<br />
<strong>2009</strong>-12-31<br />
Tkr Not <strong>2009</strong>-01-01-<br />
2008-01-01-<br />
2008-12-31<br />
Verksamhetens intäkter<br />
Intäkter av anslag 1 99 694 98 544<br />
Intäkter av avgifter och andra ersättningar 2 407 012 402 209<br />
Finansiella intäkter 4 1 228 1 601<br />
Summa intäkter 507 934 502 354<br />
Verksamhetens kostnader<br />
Kostnader för personal -343 017 -318 491<br />
Kostnader för lokaler 3 -15 823 -15 047<br />
Övriga driftkostnader -144 397 -137 523<br />
Finansiella kostnader 4 -398 -2 290<br />
Avskrivningar och nedskrivningar -16 444 -16 156<br />
Summa kostnader -520 079 -489 507<br />
Årets kapitalförändring -12 145 12 847<br />
Ackumulerad kapitalförändring 4 501 16 645<br />
1) Av <strong>2009</strong> års anslagsbelopp har 7 357 tkr (f.å 5 830 tkr) utgått till avlägset boende djurägare.<br />
2) I intäkter av avgifter och andra ersättningar ingår 18 391 tkr (f.å 18 278 tkr) avseende intäkter för interna uppdrag rörande smittsamma<br />
djursjukdomar. Detta har eliminerats i <strong>Jordbruksverket</strong>s totala resultaträkning. I beloppet ingår 4 393 tkr (f.å 5 261 tkr) som avser intäkter<br />
för uppdrag av myndighetskaraktär såsom gränskontroll, intyg vid in- och utförsel inom EU m.m.<br />
3) Lokalhyror för centralt placerad personal ligger kostnadsmässigt under posten övriga driftkostnader i och med att de betalas via en<br />
administrativ ersättning.<br />
4) För att ge en mer rättvisande bild redovisas räntor brutto inom resultatområde DVO. Totalt för <strong>Jordbruksverket</strong> redovisas räntor däremot<br />
netto under finansiella kostnader.<br />
106<br />
122
FINANSIELL REDOVISNING<br />
Not 28 Balansräkning för resultatområde DVO – Distriktsveterinärorganisationen<br />
Tkr <strong>2009</strong>-12-31 2008-12-31<br />
TILLGÅNGAR<br />
Materiella anläggningstillgångar<br />
Förbättringsutgifter på annans fastighet 1 204 2 694<br />
Maskiner, inventarier, installationer m.m. 50 179 54 659<br />
Summa materiella anläggningstillgångar 51 383 57 353<br />
Varulager m.m.<br />
Varulager och förråd 28 512 27 138<br />
Summa varulager m.m. 28 512 27 138<br />
Fordringar<br />
Kundfordringar 41 544 41 602<br />
Fordringar hos andra myndigheter 4 385 4 392<br />
Övriga fordringar 354 382<br />
Summa fordringar 46 283 46 376<br />
Periodavgränsningsposter<br />
Förutbetalda kostnader 4 928 3 569<br />
Övriga upplupna intäkter 1 843 2 549<br />
Summa periodavgränsningsposter 6 771 6 118<br />
Kassa och bank<br />
Behållning räntekonto i Riksgäldskontoret 26 708 34 609<br />
Kassa, postgiro, bank 45 41<br />
Summa kassa och bank 26 753 34 650<br />
SUMMA TILLGÅNGAR 159 703 171 635<br />
KAPITAL OCH SKULDER<br />
Myndighetskapital<br />
Balanserad kapitalförändring 16 646 3 798<br />
Kapitalförändring enligt resultaträkning -12 145 12 847<br />
Summa myndighetskapital 4 501 16 645<br />
Avsättningar<br />
Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser 1 176 325<br />
Summa avsättningar 1 176 325<br />
Skulder m.m.<br />
Lån i Riksgäldskontoret 51 448 55 844<br />
Skulder till andra myndigheter 15 825 14 370<br />
Leverantörsskulder 16 493 18 573<br />
Övriga skulder 13 167 17 138<br />
Summa skulder m.m. 96 933 105 925<br />
Periodavgränsningsposter<br />
Upplupna kostnader 57 094 48 740<br />
Summa periodavgränsningsposter 57 094 48 740<br />
SUMMA KAPITAL OCH SKULDER 159 703 171 635<br />
107 123
KOMPETENSFÖRSÖRJNING<br />
FINANSIELL REDOVISNING<br />
FINANSIELL REDOVISNING<br />
Not 29 Övriga resultatområden<br />
(tkr) Resultatområde Växt 1) Resultatområde Vatten 2) Resultatområde Djur 3) Resultatområde Tillsyn 4) Resultatområde Utsäde 5)<br />
<strong>2009</strong>-01-01-<br />
<strong>2009</strong>-12-31<br />
2008-01-01-<br />
2008-12-31<br />
<strong>2009</strong>-01-01-<br />
<strong>2009</strong>-12-31<br />
2008-01-01-<br />
2008-12-31<br />
<strong>2009</strong>-01-01-<br />
<strong>2009</strong>-12-31<br />
2008-01-01-<br />
2008-12-31<br />
<strong>2009</strong>-01-01-<br />
<strong>2009</strong>-12-31<br />
2008-01-01-<br />
2008-12-31<br />
<strong>2009</strong>-01-01-<br />
<strong>2009</strong>-12-31<br />
2008-01-01-<br />
2008-12-31<br />
Offentligrättslig verksamhet<br />
Verksamhetens intäkter<br />
Intäkter av avgifter och andra<br />
ersättningar<br />
12 428 8 709 0 0 23 597 22 753 24 000 20 018 7 332 7 163<br />
Finansiella intäkter 0 0 0 0 0 0 0 0 228 0<br />
Summa intäkter 12 428 8 709 0 0 23 597 22 753 24 000 20 018 7 560 7 163<br />
Verksamhetens kostnader<br />
Kostnader för personal -4 849 -4 804 0 0 -4 222 -1 789 -12 392 -11 260 -4 116 -4 242<br />
Kostnader för lokaler 0 -87 0 0 -167 -246 -1 177 -682 -466 -249<br />
Övriga driftkostnader 6) -9 087 -5 289 0 0 -19 306 -21 052 -13 939 -10 300 -2 638 -3 141<br />
Finansiella kostnader 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0<br />
Avskrivningar och nedskrivningar<br />
-2 -2 0 0 0 0 -114 -215 -92 -95<br />
Summa kostnader -13 938 -10 182 0 0 -23 695 -23 087 -27 622 -22 457 -7 312 -7 727<br />
Årets kapitalförändring offentligrättslig<br />
verksamhet<br />
-1 510 -1 473 0 0 -98 -334 -3 622 -2 439 248 -564<br />
108<br />
124
FINANSIELL REDOVISNING<br />
FINANSIELL REDOVISNING<br />
(tkr) Resultatområde Växt 1) Resultatområde Vatten 2) Resultatområde Djur 3) Resultatområde Tillsyn 4) Resultatområde Utsäde 5)<br />
<strong>2009</strong>-01-01-<br />
<strong>2009</strong>-12-31<br />
2008-01-01-<br />
2008-12-31<br />
<strong>2009</strong>-01-01-<br />
<strong>2009</strong>-12-31<br />
2008-01-01-<br />
2008-12-31<br />
<strong>2009</strong>-01-01-<br />
<strong>2009</strong>-12-31<br />
2008-01-01-<br />
2008-12-31<br />
<strong>2009</strong>-01-01-<br />
<strong>2009</strong>-12-31<br />
2008-01-01-<br />
2008-12-31<br />
<strong>2009</strong>-01-01-<br />
<strong>2009</strong>-12-31<br />
2008-01-01-<br />
2008-12-31<br />
Uppdragsverksamhet<br />
Verksamhetens intäkter<br />
Intäkter av avgifter och andra<br />
ersättningar<br />
0 0 13 262 8 513 0 0 4 206 4 053 23 429 22 041<br />
Finansiella intäkter 0 0 0 0 0 0 0 0 34 0<br />
Summa intäkter 0 0 13 262 8 513 0 0 4 206 4 053 23 463 22 041<br />
Verksamhetens kostnader<br />
Kostnader för personal 0 0 -7 601 -7 026 0 0 -1 959 -1 908 -16 000 -15 101<br />
Kostnader för lokaler 0 0 0 0 0 0 0 -1 160 -1 298<br />
Övriga driftkostnader 6) 0 0 -4 361 -1 489 0 0 -2 167 -2 087 -5 204 -5 186<br />
Finansiella kostnader 0 0 0 0 0 0 -80 -61 0 -1<br />
Avskrivningar och nedskrivningar<br />
0 0 -8 -25 0 0 0 0 -442 -751<br />
Summa kostnader 0 0 -11 970 -8 540 0 0 -4 206 -4 056 -22 806 -22 337<br />
Årets kapitalförändring uppdragsverksamhet<br />
0 0 1 292 -27 0 0 0 -3 657 -296<br />
Årets kapitalförändring totalt -1 510 -1 473 1 292 -27 -98 -334 -3 622 -2 442 905 -860<br />
Ackumulerad kapitalförändring<br />
555 2 065 -2 367 -3 659 7529 7 627 -3 777 -155 -3 864 -4 769<br />
Varav uppdragsverksamhet 0 0 -2 367 -3 659 0 0 -7 -7 -2 840 -3 497<br />
1. Resultatområde Växt omfattar fytosanitär verksamhet, saluföring av trädgårdsväxter, GMO-verksamhet men exklusive tillsyn. Även myndighetsuppdrag ingår. Enligt regleringsbrev<br />
medges växtinspektionen undantag från 5§ avgiftsförordningen. Utgifter som inte finansieras med avgifter får finansieras med anslag 1:10, Bekämpande av växt-<br />
109<br />
125
KOMPETENSFÖRSÖRJNING<br />
FINANSIELL REDOVISNING<br />
FINANSIELL REDOVISNING<br />
sjukdomar. Av intäkter av avgifter och andra ersättningar avser 5 081 tkr (f.å 3 352 tkr) ersättning för myndighetsuppgifter varav 2 182 tkr (f å 1 952 tkr) från anslaget 1:10<br />
Bekämpande av växtsjukdomar resterande del från anslaget 1.9 Statens jordbruksverk.<br />
2. Resultatområde Vatten omfattar vattenhushållningen. Av intäkter av avgifter och andra ersättningar avser 2 032 tkr (f.å 2 645 tkr) ersättning för myndighetsuppgifter från<br />
anslaget 1:9 Statens jordbruksverk. Enligt regeringsbeslut 2008-12-18 har verksamheten tillförts 2 350 tkr från förvaltningsanslaget för att täcka ackumulerat underskott.<br />
3. Resultatområde Djur omfattar införsel av djur, GMO-verksamhet, godkännande av anläggningar för tillverkning av foder och anläggningar för bearbetning och hantering<br />
av animaliska biprodukter, pass för sällskapsdjur, djurmärken, exportpass, hundregister, verksamhet enligt djurskyddsförordningen (1988:539), godkännande av hovslagare<br />
samt den del av gränskontroll och övriga officiella uppdrag t.ex. karantänsuppdrag som inte utförs av DVO. Även verksamheter med dispenser för djurtäthet är inräknat. Av<br />
intäkter av avgifter och andra ersättningar avser -383 tkr (f.å 51 tkr) reglering avseende interna uppdrag.<br />
4. Resultatområde Tillsyn inrättat omfattar tillsyn inom fytosanitär verksamhet, kvalitetskontroll av frukt och grönsaker, GMO-verksamhet inom växtområdet, retursystem för<br />
plastflaskor och metallburkar, äggmärkning, anläggningar för animaliska biprodukter, fodertillverkning och verksamhet inom utsädesområdet. Uppdragsverksamheten inom<br />
RO Tillsyn utgörs av köttklassificering. Köttklassificeringen har en skuld till slakteribranschen om 4 168 tkr (f.å 3 767 tkr) för perioden 1997 till <strong>2009</strong>. Av intäkter av avgifter<br />
och andra ersättningar avser 1 984 tkr (f å 2 027 tkr) ersättning för myndighetsuppgifter från anslaget 1:9 Statens jordbruksverk avseende köttklassificeringen. Från anslaget<br />
1:10 Bekämpande av växtsjukdomar har ersättning om 1 356 tkr (f.å 1 086 tkr) avseende fytosanitär verksamhet erhållits. I beloppet ingår även 4 563 tkr (f.å -254 tkr) som<br />
avser ersättning interna uppdrag.<br />
5. Resultatområde Utsäde omfattar certifiering av utsäde och viss analys exklusive tillsyn. Myndighetsbidrag är inräknat. Uppdragsverksamheten inom RO utsäde utgörs av<br />
laboratorieundersökningar, kvalitetsanalyser och andra undersökningar av utsäde och växtsorter samt kvalitetsanalys av foder- och kvarnspannmål. Myndighetsuppdraget är<br />
inräknat. Av intäkter av avgifter och andra ersättningar avser 803 tkr (f.å 875 tkr) myndighetsuppdrag för internationell verksamhet samt ersättningar avseende interna uppdrag<br />
om 1 498 tkr (f.å 1 120 tkr).<br />
6. Kostnadsmässigt ligger lokalhyra för centralt placerad personal samt ersättning för arbetad tid för viss personal under posten övriga driftkostnader.<br />
110<br />
126
FINANSIELL REDOVISNING<br />
FINANSIELL REDOVISNING<br />
Not 30 Anslag 1:9, posten 1 Förvaltningskostnader<br />
I redovisad anslagsbelastning (netto) ingår bokförda<br />
inkomster om 6 001 tkr (f.å 9 620 tkr). Utgående<br />
överföringsbeloppet per 2008-12-31 på anslaget<br />
43:1 posten 2 har omfördelats och ingår i det ingående<br />
överföringsbeloppet på anslag 1:9 posten 1<br />
med 2 711 tkr. Enligt regeringsbeslut <strong>2009</strong>-06-25<br />
har anslagsposten minskat med 2 000 tkr. På grund<br />
av ändrade redovisningsprinciper rörande kostnadsmässig<br />
anslagsavräkning har 3 734 tkr dragits<br />
in enligt samma regeringsbeslut.<br />
Kostnaden för Veterinära ansvarsnämnden enligt<br />
villkor 1 uppgår till 1 321 tkr (högst 1 550 tkr).<br />
Det är 22 stycken synemän som har utbildats under<br />
året. Kostnaden för deras utbildning har uppgått till<br />
230 tkr enligt villkor 2.<br />
Enligt villkor 6 ska minst 18 500 tkr användas till<br />
àjourföring av blockdatabasen och annat arbete<br />
kopplat till uppdateringen samt länsstyrelsernas arbete<br />
med tvärvillkorskontroller. <strong>Jordbruksverket</strong> har<br />
använt ca 257 000 tkr (se vidare i inledningen till<br />
Finansiell redovisning).<br />
Utbetalning för tvärvillkor har skett enligt nedan:<br />
Län (tkr) <strong>2009</strong> 2008 2007<br />
Stockholm 157 92 231<br />
Uppsala 246 80 167<br />
Södermanland 179 116 151<br />
Östergötland 306 502 418<br />
Jönköping 321 437 478<br />
Kronoberg 224 182 218<br />
Kalmar 291 298 406<br />
Gotland 134 493 396<br />
Blekinge 127 115 140<br />
Skåne 784 532 607<br />
Halland 299 377 273<br />
Västra Götaland 1 179 952 794<br />
Värmland 313 176 285<br />
Örebro 209 306 271<br />
Västmanland 142 75 60<br />
Dalarna 187 133 151<br />
Gävleborg 209 183 225<br />
Västernorrland 194 455 291<br />
Jämtland 164 283 228<br />
Västerbotten 224 64 85<br />
Norrbotten 112 149 125<br />
Totalt 6 000 6 000 6 000<br />
Anslaget har även använts för att ersätta Tullverkets<br />
särkostnader för exportbidragskontroller av livsmedel<br />
med 7 999 tkr enligt villkor 7 om högst 8 000<br />
tkr.<br />
Enligt villkor 8 ska minst 8 500 tkr användas för<br />
åtgärder inom det nationella programmet för växtgenetiska<br />
resurser. Under <strong>2009</strong> har 8 474 tkr utnyttjats.<br />
Av medlen har 3 180 tkr används för kvalitetsuppföljning<br />
i ängs- och betesmarker samt uppföljning<br />
av småbiotoper inom nationell inventering av landskapet<br />
i Sverige (NILS) enligt villkor 9 ska minst 3<br />
000 tkr användas till detta.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> har betalat 120 tkr till MSB för<br />
RAKEL enligt villkor 11.<br />
Inga utbetalningar har skett enligt villkor 12 under<br />
året.<br />
Utgående underskott om 6 677 tkr inrymms i beviljad<br />
anslagskredit om 16 644 tkr.<br />
Not 31 Anslag 1:5, posten 1 Bidrag till distriktsveterinärorganisationen<br />
Hela anslaget om 99 694 tkr har tillförts resultatområde<br />
DVO, se resultaträkning not 27.<br />
Av anslaget får enligt Regeringsbeslut <strong>2009</strong>-08-27<br />
högst 9 300 tkr användas för att minska avlägset<br />
boende djurägares veterinärkostnader avseende<br />
livsmedelsproducerande djur. Ersättning har utgått<br />
med 7 357 tkr varav 651 tkr (f.å 442 tkr) har utbetalats<br />
till privata veterinärer. Ersättningen har fördelade<br />
enligt följande:<br />
Län (tkr) <strong>2009</strong> 2008 2007<br />
Stockholm 183 127 102<br />
Uppsala 124 420 253<br />
Södermanland 63 157 114<br />
Östergötland 661 384 478<br />
Jönköping 334 217 181<br />
Kronoberg 324 304 201<br />
Kalmar 379 359 262<br />
Gotland 121 53 30<br />
Blekinge 99 33 20<br />
Skåne 315 207 289<br />
Halland 287 190 145<br />
Västra Götaland 924 532 390<br />
Värmland 468 378 513<br />
127<br />
111
KOMPETENSFÖRSÖRJNING<br />
FINANSIELL REDOVISNING<br />
FINANSIELL REDOVISNING<br />
Örebro 172 114 121<br />
Västmanland 125 105 124<br />
Dalarna 333 337 317<br />
Gävleborg 174 150 133<br />
Västernorrland 494 407 527<br />
Jämtland 602 467 544<br />
Västerbotten 722 518 637<br />
Norrbotten 453 371 420<br />
Totalt 7 357 5 830 5 801<br />
Not 32 Anslag 1:7, posten 1 Bekämpande av smittsamma<br />
husdjurssjukdomar<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> disponerar 3 % av ingående överföringsbelopp<br />
på anslagsposten 4, dvs. 515 tkr är<br />
indraget.<br />
Enligt regeringsbeslut <strong>2009</strong>-03-19 har 8 000 tkr<br />
omfördelats från anslagsposten 4 till anslagsposten<br />
1. I regeringsbeslut <strong>2009</strong>-06-25 har <strong>Jordbruksverket</strong><br />
erhållit ytterligare 66 000 tkr i anslag för kostnader<br />
som uppkommit i anslutning till utbrott av<br />
Blåtunga och Salmonella mm. I regeringsbeslut<br />
<strong>2009</strong>-11-26 ökade anslaget med ytterligare 70 000<br />
tkr. Den <strong>2009</strong>-12-10 togs ett regeringsbeslut om ytterligare<br />
omdisponering av medel från anslagspost 4<br />
till posten 1 om 4 400 tkr. I samma beslut medges<br />
ett medgivet överskridande om 1 000 tkr.<br />
Utgående underskott om 10 957 tkr inryms i beviljad<br />
anslagskredit om 10 960 tkr, enligt regeringsbeslut<br />
2010-02-04.<br />
För smittskyddsberedskapsuppgifter med anledning<br />
av epizooti- samt zoonoslagen enligt villkor 2 har<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> använt 573 tkr av beräknat 1 000<br />
tkr.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> får ta i anspråk högst 2 000 tkr, enligt<br />
villkor 4 att använda för särskilda undersökningar<br />
avseende främst zoonoser, serologiska undersökningar,<br />
undersökningar avseende salmonella<br />
samt bidrag för särskilda undersökningar vid obduktioner.<br />
Under <strong>2009</strong> har beslut fattats för 1 930<br />
tkr enligt villkoret, av dessa har <strong>Jordbruksverket</strong><br />
betalat 1 082 tkr. Men det har utbetalts ytterligare 1<br />
401 tkr som är beslut från tidigare år.<br />
Enligt villkor 5 får <strong>Jordbruksverket</strong> ta i anspråk<br />
högst 2 500 tkr för att ersätta producenter för vissa<br />
kostnader vid upptäckt av EHEC-smitta i samband<br />
med besättningsstudier eller åtgärder som har till<br />
syfte att ge kunskaper om möjlighet till bekämpning<br />
av EHEC-bakterien. Under <strong>2009</strong> har 524 tkr utbetalats.<br />
Anslagsposten får enligt villkor 7 överskridas med<br />
1 000 tkr för kostnader som uppkommer i anslutning<br />
till utbrott av newcastle m.m. Eftersom anslagskrediten<br />
var tillräcklig, har inte detta utnyttjats<br />
Not 33 Anslag 1:7, posten 3, Bidrag till obduktionsverksamheten<br />
Utgående underskott om 7 tkr innryms i beviljad<br />
anslagskredit om 10 tkr.<br />
Not 34 Anslag 1:7, posten 4 Bidrag till utveckling<br />
och genomförande av sjukdomskontroller<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> disponerar 3 % av ingående överföringsbelopp<br />
på anslagsposten 4, dvs 515 tkr är<br />
indraget. Den <strong>2009</strong>-12-10 togs ett regeringsbeslut<br />
om omdisponering av anslagsmedel från anslagspost<br />
4 till posten 1 om totalt 12 400 tkr.<br />
Av anslaget får 26 000 tkr användas som nationell<br />
medfinansiering av TSE-kontroller för riskdjur och<br />
25 765 tkr har använts till analyskostnader.<br />
Utgående underskott om 3 132 tkr täcks av beviljad<br />
anslagskredit om 3 140 tkr.<br />
Not 35 Anslag 1:10, posten 1 Bekämpande av<br />
växtsjukdomar<br />
Enligt regeringsbeslut <strong>2009</strong>-03-19 har 2 000 tkr<br />
omfördelats från regeringens disposition. Delar av<br />
Växtinspektionens utgifter har finansierats under<br />
anslaget och 2 182 tkr (f.å 1 952 tkr) har tillförts<br />
resultatområde Växt.<br />
Vidare har resultatområdet Tillsyn belastat anslaget<br />
med 1 356 tkr (f.å 1 086 tkr).<br />
Not 36 Anslag 1:11, posten 1 Gårdsstöd och djurbidrag<br />
m.m.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> ska enligt villkor 3 inom ramen för<br />
avsatta medel inom det nationella kuvertet lämna<br />
stöd om högst 5 000 tkr för kostnader för kvalitetsoch<br />
marknadsföringsåtgärder. Stöd ska även lämnas<br />
för organisering och deltagande i jordbruksutställningar<br />
och livsmedelmässor inom EU om högst 5<br />
000 tkr. Under året har sammanlagt 3 274 tkr utbetalats.<br />
Not 37 Anslag 1:11, posten 4 EG-medfinansierade<br />
djursjukdomsprogram<br />
Enligt regeringsbeslut <strong>2009</strong>-11-26 har <strong>Jordbruksverket</strong><br />
erhållt 13 150 tkr i ökat anslag på posten<br />
1:11.4.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> disponerar 25 350 tkr i anslag för<br />
bla. EU:s medfinansiering av vaccin- och vaccinationskostnader<br />
för bekämpning av blåtunga.<br />
128<br />
112
FINANSIELL REDOVISNING<br />
Not 38 Anslag 1:12, Intervention och exportbidrag<br />
för jordbruksprodukter<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> disponerar 3 % av ingående överföringsbelopp<br />
på anslagsposten 1 och anslagsposten<br />
5, dvs. 427 204 tkr respektive 17 739 tkr är indraget.<br />
Enligt regeringsbeslut <strong>2009</strong>-03-19 har 160 000 tkr<br />
omfördelats från anslagsposten 1 till anslagsposten<br />
5.<br />
129<br />
113
KOMPETENSFÖRSÖRJNING<br />
FINANSIELL REDOVISNING<br />
Not 39 Anslag 1:12, posten 1 – Verksamheten med offentlig lagring<br />
Köp och försäljning (tkr)<br />
<strong>2009</strong>-01-01 – <strong>2009</strong>-12-31<br />
Korn Skummjölk Råsocker Totalt<br />
Ingående kapitalbindning 0 0 -10 704 -10 704<br />
Inköp (belastar 1:12 posten 1) -84 425 -70 308 0 -154 733<br />
Försäljning (tillförs inkomsttitel<br />
2627)<br />
30 736 30 736<br />
Förverkade säkerheter 0 0 0 0<br />
Återflöden från EUkommissionen<br />
(tillförs inkomsttitel<br />
6116):<br />
- Nedskrivning 2 325 7 097 0 9 422<br />
- Kompletterande nedskrivning<br />
- Andra kostnader (vinst/förlust) 1) 0 0 -3 996 -3 996<br />
- Övriga kostnader 1 33 -16 035 -16 002<br />
Utgående kapitalbindning -82 099 -63 178 0 -145 278<br />
Finansiella kostnad-/intäkt+, netto<br />
885 353 358 1 596<br />
2)<br />
Tekniska kostnad-/intäkt+, netto 3) -2 600 -1 666 245 -4 021<br />
Hanterad kvantitet (ton)<br />
Ingående lager 0 0 6 444<br />
Inköp 82 067 3 664 0<br />
Svinn 0 0 -14<br />
Försäljning 0 -49 -6 430<br />
Utgående lager 82 067 3 615 0<br />
1) Genom andra kostnader regleras den vinst eller förlust som har uppstått vid försäljning av varorna. Även avdrag för prover, svinn som överstiger<br />
toleransnivån och avvisade kvantiteter som ej uppfyller kvalitetskraven regleras genom andra kostnader.<br />
2) Det finansiella nettot utgörs av skillnaden mellan Riksgäldskontorets utlåningsränta och den ränta som erhålls från EU. From. 1 juli 2008<br />
slopades ränteberäkningen av EU-finnansierade delar varför denna ränteberäkning enbart är fiktiv. Erhållen ränta från EU tillförs inkomsttitel<br />
6116. För perioden 1995/96-<strong>2009</strong> har <strong>Jordbruksverket</strong> erhållit totalt 13 719 tkr mer i ränta från EU jämfört med den ränta som erlagts till<br />
Riksgäldskontoret (tom.30 juni 2008 och fiktiv beräkning därefter) varav en nettointäkt om 1 596 tkr för <strong>2009</strong>.<br />
3) Med tekniska kostnader avses kostnader för transporter, inlagring, lagring och utlagring. De tekniska kostnaderna ersätts av EU med schablonbelopp<br />
för lagrad vara och ej för lagerutrymmen som står tomma i avvaktan på inlagring. Uppgifterna redovisas kassamässigt. De tekniska<br />
kostnaderna, netto utgörs av faktiska kostnader minus de schablonbelopp som erhålles från EU. Löpande under året belastas anslaget<br />
1:12.1 med de s.k. tekniska kostnaderna och schablonbelopp som erhålls från EU tillförs inkomsttitel 6116. Vid varje halvårsskifte regleras<br />
resultatet för svenska staten. <strong>Jordbruksverket</strong> har undantag från EA- regeln enligt 18 § anslagsförordningen om löpande bokföring – Se inledningen<br />
finansiell redovisning. Anslagsposten 1:13.1 belastas alternativt tillförs och motsvarande belopp tillförs/belastar anslagsposten<br />
1:12.1. För räkenskapsåren 1995/96 – <strong>2009</strong> har svenska staten haft en kostnad om totalt 117 052 tkr med hanteringen av offentligt lagrad<br />
vara som inte har täckts av EU:s schablonersättningar varav en nettokostnad om 4 021 tkr för <strong>2009</strong>.<br />
114 130
FINANSIELL REDOVISNING<br />
Not 40 Anslag 1:13, posten 1 Räntekostnader för<br />
förskotterade arealersättningar m.m.<br />
Enligt regeringsbeslut <strong>2009</strong>-06-25 har <strong>Jordbruksverket</strong><br />
erhållit en anslagsökning med 51 000 tkr.<br />
Vidare har en indragning om 9 897 tkr gjorts på<br />
grund av övergångseffekten av kostnadsmässig avräkning<br />
mot anslag gällande räntor m.m. för återbetalning<br />
av produktionsavgift socker. I regeringsbeslut<br />
<strong>2009</strong>-11-12 har anslagsposten minskat med<br />
3 048 tkr.<br />
Belastningen på anslaget avser främst finansiella<br />
korrigeringar från EU med 126 644 tkr avseende<br />
schablonmässiga korrigeringar för otillräckliga kontroller<br />
på plats för djurbidrag utbetalda 2003 - 2006.<br />
Svenska staten har dessutom haft en nettokostnad<br />
avseende tekniska kostnader för offentlig lagring<br />
om 4 022 tkr.<br />
Belastning har även gjorts med skadestånd och räntor<br />
avseende produktionsavgift socker (se inledning)<br />
om 287 tkr.<br />
Not 41 Anslag 1:20.1, Jordbruks- och livsmedelsstatistik<br />
finansierad från EG-budgeten<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> disponerar 3 % av ingående överföringsbelopp<br />
på anslagsposten, dvs. 856 tkr är indraget.<br />
Not 42 Anslag 1:21, Konkurrenskraftig livsmedelssektor<br />
Utgående överföringsbelopp 2008-12-31 på anslag<br />
43:14 posten 2, regeringens disposition, har omfördelats<br />
till posten 1 med 268 tkr.<br />
Under posten 1 Exportfrämjande åtgärder, villkor 5<br />
har 2 425 tkr använts till landgodkännande vid<br />
livsmedelsexport.<br />
Anslagsmedel får under posten 3 utbetalas för åtgärder<br />
som bidrar till förbättrad konkurrenskraft<br />
inom livsmedelssektorn. Minst 8 000 tkr ska avse<br />
marknadsfrämjande åtgärder i syfte att främja<br />
ekologisk livsmedelsproduktion. Av detta har 8 436<br />
tkr utbetalats.<br />
Not 43 Anslag 1:23, Åtgärder för landsbygdens<br />
miljö och struktur<br />
Utgående överföringsbelopp 2008-12-31 på anslagsposterna<br />
44:1.3 och 44:1.4 har omfördelats och<br />
ingår i ingående överföringsbelopp på anslag 1:23<br />
posten 1 med totalt 13 972 tkr. <strong>Jordbruksverket</strong> disponerar<br />
3 % på anslagsposten 2, dvs. 24 924 tkr är<br />
indraget. Enligt regeringsbeslut <strong>2009</strong>-03-19 har<br />
43 000 tkr av utgående överföringsbelopp 2008 från<br />
anslagsposten 44:1.1 omfördelats till anslagsposten<br />
9 samt från regeringens disposition har 7 000 tkr<br />
omfördelats till posten 7. Anslagsbeloppen på posten<br />
2 samt posten 9 har minskats med 23 000 tkr<br />
resp. 43 000 tkr enligt regeringsbeslut <strong>2009</strong>-06-25.<br />
Not 44 Anslag 1:23, posten 2 Nationella stöd,<br />
stödområde 1-3<br />
Från anslagsposten får högst 2 860 tkr utbetalas för<br />
ersättning av merkostnader i samband med insamling<br />
av kadaver i norra Sverige. <strong>Jordbruksverket</strong><br />
har utbetalat 2 684 tkr.<br />
I regeringsbeslut <strong>2009</strong>-11-26 sänktes anslaget med<br />
8 000 tkr.<br />
Not 45 Anslag 1:23, posten 7 Återföring av skatt<br />
på handelsgödsel och bekämpningsmedel<br />
Enligt regeringsbeslut <strong>2009</strong>-11-12 ökade anslaget<br />
på posten 7 med 8 500 tkr.<br />
Av anslagsposten har 52 000 tkr enligt villkor 1<br />
utbetalats till Stiftelsen Lantbruksforskning och<br />
Stiftelsen Lantbrukets Utveckling för insatser med<br />
syfte att främja en hållbar utveckling inom jordbruket<br />
och trädgårdsnäringen.<br />
Enligt villkor 2 har 550 tkr av anslaget utbetalats<br />
till Kungliga Skogs och Lantbruksakademin<br />
(KSLA) för att användas till att främja forskning för<br />
en hållbar utveckling inom jordbruket och trädgårdsnäringen.<br />
Av anslagsposten har 5 569 tkr enligt villkor 3 utbetalats<br />
för att främja ett livskraftigt hästföretagande<br />
och 9 000 tkr har utbetalats till forskningsrådet<br />
för miljö, areella näringar m.m.<br />
Enligt villkor 4 har 6 437 tkr av högst 8 000 tkr utbetalats<br />
för genomförande av handlingsprogrammet<br />
av användning av bekämpningsmedel i jordbruksoch<br />
trädgårdsnäringen. Avseende utbildningsverksamhet<br />
för bl.a. funktionstester har 491 tkr av högst<br />
1 000 tkr utbetalats.<br />
Till Sveriges lantbruksuniversitet (SLU) har 5 000<br />
tkr utbetalats för verksamheten vid kompetenscentrum<br />
för kemiska bekämpningsmedel enligt villkor<br />
5.<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> har utbetalat 7 000 tkr till Kemikalieinspektionen<br />
för att förstärka insatser vid handläggningen<br />
av ansökningar om godkännande av<br />
växtskyddsmedel enligt villkor 6.<br />
Av anslaget har 20 000 tkr enligt villkor 7 utbetalats<br />
för forsknings- och utvecklingsverksamhet för<br />
att främja hållbara produktionsmetoder inom jordbruket<br />
och trädgårdsnäringen. Syftet är att bidra till<br />
uppfyllelsen av miljökvalitetsmålen Ingen övergödning<br />
och Giftfri miljö. Av dessa medel har 6 000 tkr<br />
(minst 6 000 tkr) utbetalats till forsknings- och utvecklingsinsatser<br />
med syfte att minska övergödningen<br />
i första hand med inriktning mot fosfor.<br />
115 131
KOMPETENSFÖRSÖRJNING<br />
FINANSIELL REDOVISNING<br />
Av anslaget har 21 000 tkr (av högst 21 000 tkr) utbetalats<br />
för att minska jordbrukets växtnäringsförluster<br />
m.m. enligt villkor 8. Av medlen har 5 000<br />
tkr (av högst 5 000 tkr) utbetalats för att införliva<br />
gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område.<br />
Enligt villkor 9 har 12 000 tkr utbetalats för informations-,<br />
forsknings och utvecklingsarbete rörande<br />
klimatförändringar. Utöver detta belopp ska 1 000<br />
tkr utbetalas till energimyndigheten för att genomföra<br />
en förstudie om teknikupphandling och marknadsintroduktion<br />
inom jord- och skogsbruket. <strong>Jordbruksverket</strong><br />
har inte utbetalat detta belopp till energimyndigheten.<br />
Av anslagna medel har 2 000 tkr<br />
enligt villkor 10 utbetalats till Sveriges lantbruksuniversitet<br />
(SLU). Dessa medel skall användas till<br />
utveckling av växtförädling av grödor avsedda för<br />
odling i Svealand och Norrland.<br />
Av anslaget har 4 942 tkr enligt villkor 11 utbetalats<br />
(av högst 5 000 tkr).<br />
Anslagna medel får enligt villkor 12 användas för<br />
att främja produktion och avsättning av svensk kvalitetsproduktion<br />
i form av svensk medfinansiering<br />
till informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder.<br />
Till detta ändamål har 2 217 tkr utbetalats av<br />
årets medel samt av 2008 års outnyttjade medel.<br />
Till Kungliga Skogs och lantbruksakademin har<br />
300 tkr utbetalats enligt villkor 13.<br />
Av anslaget har 3 465 tkr (av högst 3 500 tkr) enligt<br />
villkor 14 utbetalats som stöd till insatser på livsmedelsområdet.<br />
Medlen ska främja till en förbättrad<br />
konkurrenskraft inom livsmedelssektorn.<br />
Enligt villkor 15 har 475 tkr utbetalats som medfinansiering<br />
av nationella program inom biodlingsområdet.<br />
Av anslaget har 8 300 tkr (av högst 8 300 tkr) enligt<br />
villkor 16 utbetalats för utvecklings- och informationsinsatser<br />
för att främja lönsam växtodling m.m.<br />
inom jordbruket.<br />
Enligt villkor 17 har 5 000 tkr utbetalats för att<br />
minska olycksfallen inom lantbruket. SLU har erhållit<br />
3 000 tkr och Institutet för jordbruks- och miljöteknik<br />
har erhållit 2 000 tkr.<br />
Av anslaget har 5 820 tkr utbetalats för forskning<br />
och utvecklingsverksamhet rörande djurskydd och<br />
prövning av nya tekniska system i djurhållningen,<br />
enligt villkor 18.<br />
7 000 tkr samt för ändamålet outnyttjade medel om<br />
3 000 tkr från 2008 får högst användas till utvecklingsverksamhet<br />
som främjar kvalitetssäkring inom<br />
jordbruket enligt villkor 19. Av detta har 9 400 tkr<br />
utbetalats.<br />
För administrationskostnader får högst 2 312 (inkl.<br />
disponibelt outnyttjat belopp från 2008) tkr användas<br />
enligt villkor 21. Under året har 2 312 tkr utbetalats.<br />
Av anslaget har 6 000 tkr utbetalats till Sveriges<br />
lantbruksuniversitet för enligt villkor 23 för att utveckla<br />
kunskapen i Östersjöregionen om att minska<br />
jordbrukets miljöbelastning på Östersjön.<br />
Enligt villkor 24 har organisationen Kungsfenan<br />
erhållit 100 tkr<br />
Visit Sweden har erhållit 2 000 tkr enligt villkor 25<br />
Till genaraldirektörskonferansen i Kiruna har 400<br />
tkr använts enligt villkor 26.<br />
För arbetet med blockdatabasen har 7 000 tkr använts<br />
av anslaget enligt villkor 27.<br />
Enligt villkor 28 har 2 000 tkr utbetalats till<br />
Miljöstyrningsrådet att använda till att höja kunskapsnivån<br />
och förbättra informationen kring offentlig<br />
upphandling av mat.<br />
Not 46 Anslag 1:23, posten 9 Landsbygdsprogram<br />
2007-2013<br />
Enligt villkor 2 får anslagna medel användas för s.k.<br />
tekniskt stöd för programmets genomförande. Medlen<br />
får användas och har använts enligt följande:<br />
Enligt regleringsbrev Utfall, tkr<br />
<strong>2009</strong><br />
Landsbygdsnätverket 6 747<br />
Högst 8 950 tkr, Arbete<br />
med blockdatabasen 1) 8 950<br />
Högst 1 400 tkr, Övervakningskommitténs<br />
sekretariat 705<br />
Högst 14 000 tkr, Uppföljning<br />
och utvärdering 2) 10 128<br />
Högst 5 850 tkr, <strong>Jordbruksverket</strong>s<br />
kostnader för avskrivningar<br />
av egenutvecklade<br />
IT-system till följd av<br />
förberedelser och igångsättning<br />
av programmets genomförande<br />
4 197<br />
Högst 3 050 tkr, Skogsstyrelsens<br />
kostnader för igångsättning<br />
av programmets<br />
genomförande 3) 3 050<br />
Högst 1 150 tkr, Sametingets<br />
kostnader för programmets<br />
genomförande 3) 855<br />
Högst 49 000 tkr, Länsstyrelsernas<br />
kostnader för genomförande<br />
m.m. 3) 48 702<br />
Högst 1 835 tkr får disponeras<br />
av <strong>Jordbruksverket</strong> för<br />
införande och igångsättning<br />
av förändringar inför 2010 1 043<br />
1) Intressenter som utfört arbetet: Proffice, <strong>Jordbruksverket</strong>,<br />
Skogsstyrelsen, Länsstyrelsen, Systeam/Sweco, Concid, Sogegi.<br />
90% av totala kostnad år <strong>2009</strong> på blockinventeringsprojektet har<br />
lagts på inventering, 10% på efterarbete.<br />
2) Ännu ingen kostnad för Halvtidsutvärderingen<br />
132<br />
116
FINANSIELL REDOVISNING<br />
3) Enligt regleringsbrevet disponeras outnyttjade medel från 2008.<br />
Not 47 Anslag 1:24.5 EU-medel 2000-2006 m.m.<br />
Utgående överföringsbelopp 2008-12-31 på anslagsposterna<br />
44:2.2, 44:2.3 och 44:2.4 har omfördelats<br />
och ingår i ingående överföringsbelopp på<br />
anslag 1:24 posten 5 med totalt 51 664 tkr. Enligt<br />
regeringsbeslut <strong>2009</strong>-03-19 har 10 297 tkr av utgående<br />
överföringsbelopp 2008 från anslagsposten<br />
44:2.9 omfördelats till anslagsposten 5.<br />
Not 48 Anslag 1:24, posten 7 Landsbygdsprogram<br />
för Sverige år 2007-2013, EU-medel<br />
Enligt villkor 3 får anslagna medel användas för s.k.<br />
tekniskt stöd för programmets genomförande. Medlen<br />
får användas och har använts enligt följande:<br />
Enligt regleringsbrev Utfall, tkr<br />
tkr<br />
<strong>2009</strong><br />
Landsbygdsnätverket 6 747<br />
Högst 8 950 tkr, Arbete<br />
med blockdatabasen 1) 8 950<br />
Högst 1 400 tkr, Övervakningskommitténs<br />
sekretariat 705<br />
Högst 14 000 tkr, Uppföljning<br />
och utvärdering 2) 10 128<br />
Högst 5 850 tkr, <strong>Jordbruksverket</strong>s<br />
kostnader för avskrivningar<br />
av egenutvecklade<br />
IT-system till följd av<br />
förberedelser och igångsättning<br />
av programmets genomförande<br />
3) 4 197<br />
Högst 3 050 tkr, Skogsstyrelsens<br />
kostnader för igångsättning<br />
av programmets<br />
genomförande 3) 3 050<br />
Högst 1 150 tkr, Sametingets<br />
kostnader för genomförande<br />
3) 855<br />
Högst 49 000 tkr, Länsstyrelsernas<br />
kostnader för genomförande<br />
m.m. 3) 48 702<br />
Högst 1 835 tkr får disponeras<br />
av <strong>Jordbruksverket</strong> för<br />
införande och igångsättning<br />
av förändringar inför 2010 1 043<br />
1) Intressenter som utfört arbetet: Proffice, <strong>Jordbruksverket</strong>,<br />
Skogsstyrelsen, Länsstyrelsen, Systeam/Sweco, Concid, Sogegi.<br />
90% av totala kostnad år <strong>2009</strong> på blockinventeringsprojektet har<br />
lagts på inventering, 10% på efterarbete.<br />
2) Ännu ingen kostnad för Halvtidsutvärderingen<br />
3) Enligt regleringsbrevet disponeras outnyttjade medel från 2008.<br />
Not 49 Anslag 1:25, posten 1 Försöks- och utvecklingsverksamhet<br />
Av anslaget ska minst 6 000 tkr användas för verksamhet<br />
med ekologisk produktion enligt villkor 1,<br />
12 050 tkr har använts.<br />
Av anslaget har, enligt villkor 3, 3 500 tkr utbetalats<br />
till Fritidsodlingens Riksorganisation för informations-<br />
och rådgivningsverksamhet samt 750 tkr till<br />
Stiftelsen trädgårdsodlingens elitplantstation.<br />
Not 50 Anslag 1:26, posten 1 Stöd till jordbrukets<br />
rationalisering m.m.<br />
Under <strong>2009</strong> har bidrag beviljats till genomgripande<br />
omarrondering med 4 116 tkr enligt villkor 3.<br />
Not 51 Anslag 1:4 posten 50 Övergångseffekter av<br />
kostnadsmässig redovisning<br />
<strong>Jordbruksverket</strong> har enligt regeringsbeslut <strong>2009</strong>-05-<br />
28 ett medgivet överskridande om 15 721 tkr för<br />
övergångseffekterna av kostnadsmässig redovisning.<br />
Not 52 Anslag 1:1, Avgiften till Europeiska gemenskapen<br />
Hela det ingående överföringsbeloppet på posterna<br />
2 och 5 har omfördelats till posten 1. Enligt regeringsbeslut<br />
<strong>2009</strong>-04-29 har 38 000 tkr omfördelats<br />
från posten 1 till posten 5. Anslagsposten 2 har ökat<br />
med 9 700 tkr enligt regeringsbeslut <strong>2009</strong>-09-17.<br />
Uppgifterna i Hermes överensstämmer inte med<br />
Anslagsredovisningen på grund av felaktig fördelning<br />
i Hermes. I belastning på anslaget ingår 26 608<br />
tkr i kursvinst avseende avgiften till EU:s omstruktureringsfond<br />
för sockersektorn.<br />
Not 53 Inkomsttitel 6119 002, Övriga bidrag från<br />
EG:s jordbruksfonder, kursdifferanser<br />
Huvuddelen av kursvinsten om drygt 691 mnkr avser<br />
återflöden från EU:s jordbruksfonder januarifebruari<br />
<strong>2009</strong> för utbetalningar som gjordes oktober-<br />
december 2008.<br />
Not 54 Inkomsttitel 6911 003, Övriga bidrag från<br />
EG, jordbruks- och livsmedelsstatistik<br />
Belastning har gjorts om 165 444 tkr avseende återbetalning<br />
till EU:s solidaritetsfond. Resterande är<br />
inbetalningar från EU avseende statistik.<br />
Not 55 Inkomsttitel 9473 011, Särskilda jordbrukstullar<br />
och sockeravgifter<br />
På titeln har återbetalning av produktionsavgift<br />
socker för regleringåret 2005/2006 om 50 649 tkr.<br />
Titeln har tillgodoförts produktionsavgift socker för<br />
133<br />
117
KOMPETENSFÖRSÖRJNING<br />
FINANSIELL REDOVISNING<br />
regleringsåret 2008/<strong>2009</strong> om 34 458 tkr därav nettobelastning<br />
16 191 tkr.<br />
Not 56 Bemyndigande 1:23.9 och 1:24.7<br />
I slutet av <strong>2009</strong> har verkets internrevision b. la.<br />
granskat bemyndiganderedovisningen avseende åtgärder<br />
för landsbygdens miljö och struktur. I denna<br />
revision har det framkommit att lämnade uppgifter<br />
till årsredovisningen är överskattade i den mening<br />
att vissa ärenden inte var formellt beslutade och<br />
därmed inte en förpliktelse för staten per den 31 december<br />
<strong>2009</strong>.<br />
Under berörda anslagsposter 1:23.9 och 1:24.7 har<br />
utestående bemyndiganden beräknats till 7 226 600<br />
tkr utan hänsyn tagen till internrevisionens synpunkter.<br />
Verket kommer under våren 2010 att se<br />
över rapportuttagen från stödsystemen så att inga<br />
ärenden felaktigt tas med. Vid en översiktlig<br />
genomgång av problemet per 31 december <strong>2009</strong><br />
uppskattas att överskattningen kan ligga på i storleksordningen<br />
34 mnkr, utgörande ca 5 promille av<br />
lämnade uppgifter. Med tanke på det ringa felet<br />
korrigeras inga uppgifter per den 31 december<br />
<strong>2009</strong>.<br />
Not 57 Finansieringsanalys, Kostnader<br />
Specifikation, tkr <strong>2009</strong> 2008<br />
Verksamhetens<br />
kostnader<br />
Avgår:<br />
Avskrivningar och<br />
nedskrivningar<br />
-1 447 558 -1 352 863<br />
51 860 52 048<br />
Realisationsförlust 0 233<br />
Totalt -1 395 698 -1 300 582<br />
investeringar 1)<br />
Fordran EU som<br />
redovisas under avsnitt<br />
Uppbördsverksamhet<br />
-300 031 1 275 925<br />
Totalt -89 431 308 867<br />
Not 59 Finansieringsanalys, Ökning (+) av kortfristiga<br />
skulder<br />
Specifikation, tkr <strong>2009</strong> 2008<br />
Förändring av:<br />
- Avsättningar 1 051 2 398<br />
- Skulder (exkl RGK) -18 282 26 194<br />
- Periodavgränsningsposter<br />
-499 127 13 745<br />
Totalt -516 358 42 337<br />
Avgår:<br />
Förskott EU som<br />
redovisas under avsnitt<br />
Uppbördsverksamhet<br />
Periodiserade bidrag<br />
som redovisas under<br />
avsnitt Transfereringsverksamhet<br />
358 488 -368 866<br />
0 308 012<br />
Totalt -157 870 -18 517<br />
Not 60 Finansieringsanalys, Försäljning av anläggningstillgångar<br />
Specifikation, tkr <strong>2009</strong> 2008<br />
Försäljning av materiella<br />
anläggningstillgångar<br />
3 550 5 016<br />
Totalt 3 550 5 016<br />
Not 58 Finansieringsanalys, Ökning (-) av kortfristiga<br />
fordringar<br />
Specifikation, tkr <strong>2009</strong> 2008<br />
Förändring av:<br />
- Pågående arbete -246 2 789<br />
- Fordringar 85 581 -1 164 517<br />
- Periodavgränsningsposter<br />
-9 310 300 061<br />
Totalt 76 025 -861 667<br />
Avgår:<br />
Fordran EU som<br />
redovisas under avsnitt<br />
Finansiering av<br />
134 575 -105 391<br />
Not 61 Finansieringsanalys, Medel som erhållits<br />
från statsbudgeten för finansiering av bidrag<br />
Specifikation, tkr <strong>2009</strong> 2008<br />
Medel som erhållits<br />
från statsbudgeten<br />
enligt RR<br />
Medel som erhållits<br />
från myndigheter<br />
Övriga erhållna medel<br />
enligt RR<br />
12 357 478 12 784 152<br />
0 16 621<br />
0 28 570<br />
Finansiella intäkter 0 13 212<br />
Finansiella kostnader<br />
-33 198 79 364<br />
Totalt 12 324 280 12 921 919<br />
134<br />
118
FINANSIELL REDOVISNING<br />
FASTSTÄLLANDE<br />
Fastställande av årsredovisning <strong>2009</strong><br />
Jag intygar att årsredovisningen ger en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av<br />
kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställning.<br />
Jag bedömer vidare att den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten är betryggande.<br />
Jönköping 11 februari 2010<br />
Mats Persson<br />
Generaldirektör<br />
120 135
136
BILAGA 1<br />
<strong>Jordbruksverket</strong>s organisation<br />
Verksledningen<br />
Generaldirektör<br />
Överdirektör<br />
Chefsveterinär<br />
Ledningskansliet<br />
Personalenheten<br />
Avdelningen för<br />
djurskydd och hälsa<br />
Enheten för<br />
foder och djurprodukter<br />
försöksdjur<br />
häst, fjäderfä och vilt<br />
idisslare och gris<br />
internationella frågor<br />
och beredskap<br />
sällskapsdjur<br />
veterinära frågor<br />
Växtavdelningen<br />
Miljöenheten<br />
Vattenenheten<br />
Växtinspektionen<br />
Växtodlingsenheten<br />
Växtnäringsenheten<br />
Växtskyddsenheten<br />
Chefsekonom Rättssekretariet Internrevisionsenheten<br />
Marknadsavdelningen<br />
Enheten för handel<br />
och marknad<br />
Statistikenheten<br />
Utredningsenheten<br />
Utsädesenheten<br />
Stödavdelningen<br />
Direktstödsenheten<br />
IT-förvaltningsenheten<br />
Marknadstödsenheten<br />
Process- och<br />
planeringsenheten<br />
Regelutvecklingsenheten<br />
Utbetalningsenheten<br />
Utvecklingsenheten<br />
Landsbygdsavdelningen<br />
Bioenergienheten<br />
Företags- och landsbygdsutvecklingsenheten<br />
Miljö- och<br />
regionalstödsenheten<br />
Nationella enheten<br />
Samordningsenheten<br />
Kontrollavdelningen<br />
CDB-enheten<br />
Granskningsenheten<br />
Kontrollenheten<br />
Registerenheten<br />
Tillsynsenheten<br />
Distriktsveterinärerna<br />
Huvudkontor<br />
65 Distriktsveterinärmottagningar<br />
IT-avdelningen<br />
Drift- och supportenheten<br />
Enheten för analys och<br />
systemdesign<br />
Enheten för<br />
systemkonstruktion<br />
Kundavdelningen<br />
Dokument- och teleenheten<br />
Ekonomienheten<br />
Enheten för<br />
verksamhetsutveckling<br />
Informationsenheten<br />
Kundtjänst<br />
Serviceenheten<br />
September <strong>2009</strong><br />
137
KOMPETENSFÖRSÖRJNING<br />
BILAGA 2 1(3)<br />
Bilaga 2<br />
EU:s finansiella korrigeringar<br />
Finansiella korrigeringar på grund av överskridna tidsgränser för<br />
utbetalningar, tkr.<br />
Nedanstående tabell visar finansiella korrigeringar för medlemsländerna på grund av<br />
överskridna tidsgränser för utbetalningar enligt tillämpning av förordningen (EG) 885/2006 för<br />
perioden 1996-<strong>2009</strong>. Det bör observeras att de belopp som fastställs av kommissionen och<br />
dras av från ersättningarna till berörda medlemsstater under det aktuella året är preliminära och<br />
slutligen fastställs i samband med att räkenskaperna avslutas.<br />
Medlemsstat 1996-2006 2007 2008 <strong>2009</strong> Totalt 1996-<strong>2009</strong><br />
Belgien 2 189 0 0 3 742 5 931<br />
Bulgarien 0 0 0 0 0<br />
Tjeckien 316 0 0 0 316<br />
Danmark 3 419 0 0 0 3 419<br />
Tyskland 25 767 0 78 168 26 013<br />
Estland 0 0 0 0 0<br />
Grekland 221 010 14 878 14 088 18 787 268 763<br />
Spanien 585 882 13 866 14 447 30 934 645 129<br />
Frankrike 235 505 545 0 0 236 050<br />
Irland 64 244 715 726 1 056 66 741<br />
Italien 1 222 507 43 165 4 309 19 551 1 289 532<br />
Cypern 0 0 0 0 0<br />
Lettland 0 0 0 0 0<br />
Litauen 0 0 0 0 0<br />
Luxemburg 2 062 0 0 0 2 062<br />
Ungern 412 0 0 0 412<br />
Malta 0 0 0 0 0<br />
Nederländerna 17 096 615 0 0 17 711<br />
Österrike 112 0 0 0 112<br />
Polen 0 0 0 0 0<br />
Portugal 90 168 0 279 1 726 92 173<br />
Rumänien 0 0 2 388 47 340 49 728<br />
Slovenien 0 104 0 0 104<br />
Slovakien 0 0 0 0 0<br />
Finland 1 531 389 0 0 1 920<br />
Sverige 0 0 189 0 189<br />
Förenade Kungariket 1 014 770 904 124 24 845 35 759 1 979 498<br />
Totalt 3 486 990 978 401 61 349 159 062 4 685 802<br />
Källa: EU-kommissionens dokument D-240658-<strong>2009</strong> rev 1 (omräkningskurs 10,2520 kr/euro) och motsvarande dokument för tidigare år.<br />
138
BILAGA 2 2(3)<br />
Finansiella korrigeringar – avslut<br />
av räkenskaper<br />
EU-kommissionens beslut om godkännande och<br />
avslut av utbetalningsställenas räkenskaper sker<br />
i två steg. Steg ett avser årsräkenskaperna och<br />
det intyg och den rapport som är resultat av de<br />
attesterande organens arbete. Beslut ska fattas<br />
senast den 30 april efterföljande år men är i sig<br />
ingen grund för finansiella korrigeringar.<br />
Steg två grundar sig på kommissionens eget<br />
arbete inom ramen för godkännande av räkenskaper.<br />
Detta arbete avser granskning av överensstämmelse<br />
med gemenskapslagstiftningen<br />
och är inte längre knutet till ett speciellt räkenskapsår.<br />
Kommissionens årliga granskningsprogram<br />
upprättas med hänsyn till bland annat de<br />
iakttagelser som redovisats av attesterande organ,<br />
Europeiska revisionsrättens granskningar<br />
och områden med hög risk för fel. Proceduren<br />
som inleds i steg två kan ta flera år. Besluten<br />
omfattar normalt de ärenden som behandlats<br />
färdigt under det närmast föregående halvåret. I<br />
besluten framgår vilka medlemsstater som omfattas<br />
och vilket/vilka utgiftsområden korrigeringen<br />
gäller. Ytterligare detaljer om respektive<br />
ärende framgår av den sammanfattande rapporten.<br />
Finansiella korrigeringar på grund av brister i tillämpningen av gemenskapslagstifningen, tkr<br />
Medlemsstat Beslut 1999-2006 Beslut 2007 Beslut 2008 Beslut <strong>2009</strong> Totalt 1999-<strong>2009</strong><br />
Belgien 209 029 229 4 235 99 705 313 198<br />
Bulgarien 0 0 0 0 0<br />
Tjeckien 0 0 459 2 098 2 557<br />
Danmark 279 551 61 571 3 260 1 083 023 1 427 405<br />
Tyskland 1 178 910 58 352 68 058 21 016 1 326 336<br />
Estland 0 0 667 0 667<br />
Grekland 7 748 489 352 180 3 115 672 144 139 11 360 480<br />
Spanien 6 356 060 627 420 2 637 522 420 346 10 041 348<br />
Frankrike 6 948 218 617 672 729 744 755 282 9 050 916<br />
Irland 186 528 -1 492 39 544 33 648 258 228<br />
Italien 9 622 707 803 294 2 947 541 55 919 13 429 461<br />
Cypern 0 0 3 511 39 3 550<br />
Lettland 0 0 121 0 121<br />
Litauen 0 0 0 24 510 24 510<br />
Luxemburg 10 381 838 8 863 45 20 127<br />
Ungern 0 0 -464 138 017 137 553<br />
Malta 0 0 843 173 1 016<br />
Nederländerna 187 894 249 368 71 123 291 937 800 322<br />
Österrike 22 623 0 570 15 630 38 823<br />
Polen 0 0 30 853 114 499 145 352<br />
Portugal 460 230 17 586 5 917 124 325 608 058<br />
Rumänien 0 0 0 0 0<br />
Slovenien 0 0 108 16 117 16 225<br />
Slovakien 0 0 0 0 0<br />
Finland 80 677 -8 095 932 623 74 137<br />
Sverige 29 655 34 119 130 669 0 194 443<br />
Förenade kungariket 1 273 212 1 257 959 859 165 113 2 399 441<br />
Totalt 34 594 164 2 814 299 10 759 607 3 506 201 51 674 271<br />
1 Det första beslutet fattades 1999. Korrigeringar pga. försenade betalningar redovisas separat och ingår inte såvida det inte avser en korrigering<br />
+/- av beloppen i tabell 1.<br />
Källa: Beslut <strong>2009</strong>/253/EG, 19 mars <strong>2009</strong> (kurs 10,7597); Beslut <strong>2009</strong>/721/EG, 24 september <strong>2009</strong> (kurs 10,3359) och motsvarande beslut för<br />
tidigare år.<br />
2 Beloppen för 2006 har ändrats för Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien och Förenade kungariket.<br />
Källa: Beslut 2006/678/EG om belopp som ska belasta medlemsstaten på grund av att felaktigt utbetalda belopp inte drivits in i tid.<br />
139
KOMPETENSFÖRSÖRJNING<br />
BILAGA 2 3(3)<br />
Tabellen ovan visar en sammanställning av finansiella korrigeringar sedan det nuvarande systemet infördes. Det<br />
bör observeras att besluten även kan innehålla ändringar av tidigare beslut som en följd av till exempel avgöranden<br />
i domstol samt justeringar av avdrag på grund av överskridna tidsgränser för utbetalningar.<br />
140
BILAGA 3<br />
Bilaga 3<br />
Status för de svenska raser som Sverige har ett bevarandeansvar<br />
för<br />
Nötkreatur:<br />
Fjällras, SRB och SKB<br />
SLB utan Holstein<br />
Ringamåla, bohuskulla och väneko<br />
Grisar:<br />
Linderödsgrisen<br />
Svensk lantras<br />
Får:<br />
Gotlandsfår och finullsfår<br />
Övriga raser<br />
Getter:<br />
Jämtgeten<br />
Göinge- och lappgeten<br />
Lantrasen<br />
Fjäderfä:<br />
Åsbo- och hedemorahöns<br />
Övriga hönsraser<br />
Fyra ankraser<br />
Skåne- och ölandsgås<br />
Hästar:<br />
Russ, ardenner och nordsvensk<br />
Status<br />
Inte i fara<br />
Hotad<br />
Kristiskt-bevarad<br />
Hotad-bevarad<br />
Oklar<br />
Inte i fara<br />
Hotad-bevarad<br />
Hotad-bevarad<br />
Kritiskt-bevarad<br />
Svårbedömt<br />
Inte i fara<br />
Hotad-bevarad<br />
Kritiskt-bevarad<br />
Kritiskt-bevarad<br />
Hotad-bevarad<br />
Det finns sex kategorier: utdöd, kritiskt (färre än 100 hondjur), kritiskt-bevarad (läget är kritiskt, men bevarandeprogram<br />
finns), hotad (antal hondjur är 100-1000), hotad- bevarad (rasen bevaras av någon organisation)<br />
och inte i fara. Hotkategorierna baseras på antal hon- och handjur för avel, total population, om rasen underhålls,<br />
om det finns avelsprogram för rasen m.m.<br />
141
KOMPETENSFÖRSÖRJNING<br />
BILAGA 4 1(2)<br />
Bilaga 4<br />
Utbetalade ersättningar till ledamöter i insynsrådet<br />
m.m.<br />
Skattepliktiga ersättningar och andra förmåner som betalats ut till ledamöter i insynsrådet och ledande befattningshavare<br />
inom Statens jordbruksverk, tkr.<br />
Generaldirektör:<br />
Mats Persson - bruttolön 1 253<br />
Överdirektör:<br />
Christina Huhtasaari - bruttolön 845<br />
Insynsrådsledamöter:<br />
Agneta Dreber - arvode 6,0<br />
Anders Engvall - arvode 6,0<br />
Leif Håkansson - arvode 3,0<br />
Marianne Jensen Waern - arvode 6,0<br />
Ann-Kristine Johansson - arvode 6,0<br />
Anniqa E. Nygård - arvode 4,5<br />
Irene Oskarsson - arvode 6,0<br />
Sven Stensson - arvode 6,0<br />
Redovisade arvoden till insynsrådsledamöter för <strong>2009</strong> har utbetalats i februari 2010.<br />
Uppdrag som styrelse- eller rådsledamot i andra statliga myndigheter samt uppdrag som styrelseledamot i aktiebolag:<br />
Mats Persson<br />
Ledamot i Miljömålsrådet (Naturvårdsverket)<br />
Tullverkets insynsråd<br />
e-delegationen<br />
Christina Huhtasaari<br />
Vice ordförande i styrelsen för Institutet för jordbruks- och miljöteknik (JTI)<br />
Ledamot i Fiskeriverkets insynsråd<br />
Agneta Dreber<br />
Verkställande direktör i Livsmedelsföretagen, ersättare i direktionen för Handelshögskolan i Stockholm, ledamot<br />
i styrelserna för Swedish Nutrition Foundation, Institutet för Livsmedel och Bioteknik (SIK AB), Länsförsäkringar<br />
Stockholm, Stiftelsen Fritt Näringsliv, ordförande i Stockholms läns sjukvårdsområde (SLSO), samt<br />
vice ordförande i Stockholms köpmansklubb.<br />
Anders Engvall<br />
Ledamot i Smittskyddsinstitutets insynsråd.<br />
Leif Håkansson<br />
Ledamot i styrelserna för cancerfonden samt styrelsen för Arbetslöshetskassan Alfa.<br />
Marianne Jensen Waern<br />
Ledamot i styrelsen för Sveriges lantbruksuniversitet (SLU).<br />
142
BILAGA 4 2(2)<br />
Ann-Kristine Johansson<br />
Ordförande i Värmlandskooperativen samt ledamot av Nordiska rådet.<br />
Anniqa E. Nygård<br />
Ledamot i LRFs förbundsstyrelse samt i LRFs Försäkrings styrelse.<br />
Irene Oskarsson<br />
Ledamot i Länsstyrelsens insynsråd i Jönköping samt i Gentekniknämnden.<br />
Sven Stensson<br />
Ordförande Djurskyddet Sverige, Medlem i Styrelsen WSPA (world socity protection for Animales) Vice Ordf<br />
för stiftelsen CapellaGården Konst och designskola, Ordförande Skolnämd Mörbylånga Kommun, Fullmäktige<br />
Mörbylånga kommun, Medlem i styrelsen Kalmarsunds Gymnasieförbund.<br />
143
<strong>Jordbruksverket</strong><br />
551 82 Jönköping<br />
Tfn 036- 15 50 00 (vx)<br />
Fax 036-34 04 14<br />
E-post: jordbruksverket@jordbruksverket.se<br />
www.jordbruksverket.se<br />
ISSN 1102-3007 · ISRN SJV-R-10/<strong>Årsredovisning</strong>-SE · <strong>Årsredovisning</strong> <strong>2009</strong>