Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Björn a — 172 — Blackman<br />
Björna, kommun i n.ö. Ångermanland, Västernorrl.<br />
1.; Björna landsf.distr., Ångermani.<br />
norra doms. 3,247 inv. (1947).<br />
Björnar, Ursi'aae, en familj rovdjur, kännetecknad<br />
av undersätsig kropp, kort, dold svans,<br />
rund huvudform o. små öron o. ögon. Hälgångare.<br />
Fötterna ha fem tår med kraftiga klor.<br />
Rovtanden svagt utvecklad. Allätare (isbjörnen<br />
dock endast köttätare). — Det största hithörande<br />
släktet är björnsläktet (Ur'sus).<br />
Björnbergsfältet, ett stort järnmalmsområde<br />
i s. Dalarna, Grangärde o. Ludvika kommuner,<br />
2.5 km ö. om Grängesberg.<br />
Björnbär, arter av busksläktet Rubus.<br />
Björneborg. 1. Bruksegendom i ö. Värmland,<br />
Visnums kommun. Jordbruksfastighet o.<br />
järnbruk, tillhör Björneborgs Jernverks AB. —<br />
2. Brukssamhälle vid B. 1. 1,339 inv. (1946).<br />
Björneborg, fi. P o r'i, stad i s.v. Finland,<br />
Åbo o. Björneborgs 1. 32,000 inv. (1944).<br />
Sjöfart, skeppsbyggeri. Flygplats.<br />
Björneborgarnas marsch, marschmelodi,<br />
ursprungl. kontradans från 1700-t. Populär<br />
genom Runebergs text, skriven 1860.<br />
Björnekulla, f. d. kommun i Kristianst. 1.,<br />
fr. o. m. 1946 dets. som köpingen Åstorp.<br />
Björneröd och Kroken, municipalsamhälle<br />
i n. Bohuslän, Skee kommun. 572 inv. (1947)-<br />
Björnfloka, art av örtsläktet Heracleum.<br />
Björn Järnsida. 1. Ryktbar dansk viking,<br />
som på 800-t. företog härjningståg i Västeuropa.<br />
— 2. Sonson till danske konungen Erik<br />
Ejegod; mördad 1134-<br />
Björnlunda, kommun 1 mell. Södermanland,<br />
Södermani. 1.; Daga landsf.distr., Nyköpings<br />
doms. 1,624 inv. (1947).<br />
Björnmossa, arter av moss-släktet Polytrichum.<br />
1. Björnram, Lais Olofsson, d. trol.<br />
1572, krigshövitsman, fogde; deltog i Gustav<br />
Vasas befrielsekrig; var äv. medl. av Erik XIV:s<br />
högsta nämnd.<br />
2. Björnram, Andreas I, a u r e n t i i,<br />
son till L. O. B., d. 1591. ärkebiskop I583><br />
anhängare av Johan III:s liturgi.<br />
Björnsläktet, Ur'sus, ett släkte av 1 Asien,<br />
Europa samt Amerika levande björnar. Hit<br />
höra bruna björnen, grisslybjörnen, baribalen,<br />
isbjörnen m. fl.<br />
1. Björnson, Björnstjerne (1832—<br />
1910), norsk författare o. politiker, erhöll nobelpriset<br />
i litteratur 1903. B. började som kritiker;<br />
hans första mästerverk är bondenovellen Synnäve<br />
Solbakken (1857), följd av Arne (1858) o.<br />
Brudeslaatten (1872). 1860—63 företog han en<br />
resa till Danmark, Italien o. Frankrike, under<br />
vilken tillkommo dikter o. hist. dramer, bl.<br />
vilka Maria Stuart i Skotland<br />
(1864). Efter hemkomsten<br />
verkade han som tidningsman<br />
o. teaterledare i<br />
Kristiania. Från denna tid<br />
stammar hans första nutidsdrama;<br />
De nygifte<br />
(1865), hans första nutidsroman,<br />
Fiskerjenten (1868),<br />
o. den episka dikten Arnljot<br />
Gelline (1870). B. företog<br />
1873—75 en resa till Italien,<br />
vilken inledde en ny,<br />
av Georg Brändes o. fransk nutidsdramatik<br />
påverkad epok i hans alstring. Dennas första<br />
uttryck blev samhällsdramerna Redaktören<br />
(1874) o. En fallit (1875). 1877—83 utkommo<br />
dramerna Kongen, Leonarda, Det ny system o.<br />
En hanske, det sistnämnda upphov till i88o-t:s<br />
stora sedlighetsdebatt. I unionsfrågan ivrade B.<br />
kraftigt för Norges självständighet. Av B:s<br />
senaste alstring må nämnas romanen Det flager<br />
i byen og paa havnen (1884) samt dramerna<br />
Över evne (1895), Paul Lange og Tora Parsberg<br />
(1898) o. Naar den ny vin blomstrer (1909).<br />
Hans manliga, fosterländska lyrik ställer<br />
honom i främsta ledet bland Nordens skalder.<br />
2. Björnson, Björn (1859—1942), son till<br />
Björnstjerne B., norsk skådespelare o. teaterledare<br />
(1899—1907 o. 1923—27 för Nasjonalteatret<br />
i Oslo). B. framträdde äv. som dramatisk<br />
förf. 1943 utgavs i sv. övers. Ungdom,<br />
Ungdom, minnen från hans resor i Europa.<br />
B j örnspinnar e, Are'tia<br />
ca'ja, grant färgad spinnarefjäril.<br />
Framvingar chokladbruna<br />
med nät av vita<br />
band o. fläckar, bakvingar<br />
röda med blåsvarta fläckar.<br />
Larven svartluden.<br />
Björnsson, S v e i n n, f. 1881, isländsk<br />
jurist o. politiker. Islands sändebud i Danmark<br />
1920—40. Juni 1941 riksföreståndare; valdes<br />
juni 1944 till republikens förste president.<br />
i. Björnstjerna, Magnus Fredrik<br />
Ferdinand (i779—1847), greve, militär,<br />
diplomat; deltog med utmärkelse i Sveriges<br />
krig 1808—14; medverkade till 1809 års statsvälvning<br />
o. avslöt konventionen i Möss 14<br />
aug. 1814. B. var 1815—28 generalstabschef o.<br />
1828—46 Sveriges minister i London; general<br />
1843. Politisk författare.<br />
2. Björnstjerna, Oscar Magnus<br />
Fredrik (1819—1905), son till M. F. F. B.,<br />
militär, diplomat, politiker; minister i Petersburg<br />
1865—72; utrikesminister 1872—80. En<br />
av de ledande männen i FK 1874—1901.<br />
Björnstorp, gods i s. Skåne, Gödelövs, Veberöds<br />
o. Bonderups kommuner, Malmöh. 1. 2,850<br />
har. Fideikommiss inom ätten Gyllenkrok.<br />
Björntjänst, tjänst, gjord 1 bästa avsikt<br />
men med motsatt resultat. Uttrycket kommer<br />
från en fabel av La Fontaine, där en björn<br />
skall befria en sovande man från en fluga o.<br />
därvid även slår ihjäl den sovande.<br />
Björnvaktaren. Astr. Dets. som Bootes.<br />
Björnöarna, obebodd ögrupp i N. Ishavet,<br />
utanför Kolymas mynning på Sibiriens n. kust.<br />
Omkr. 1,100 kvkm.<br />
Björnön, no. Björnöya, norsk ö i N. Ishavet.<br />
178 kvkm. Meteorologisk o. radiostation.<br />
Björskog, bommun i s. Västmanland, Västmani.<br />
1. (past.adr. Valskog); Arboga landsf.<br />
distr., Västmanlands v. doms. 1,170 inv. (1947).<br />
Björsäter. 1. Kommun i n.v. Västergötland,<br />
Skarab. 1. (past.adr. Lugnas); Hasslerörs<br />
landsf.distr., Vadsbo doms. 945 inv. (1947)-<br />
— 2. Kommun i s. Östergötland, östergötl. 1.;<br />
Åtvidabergs landsf.distr., Linköpings doms.<br />
1,231 inv. (1947).<br />
Blaavandshuk [blå'vanns-], udde på Jyllands<br />
s.v. kust, Danmarks västligaste punkt.<br />
Black [bleekk], J o s e p h (1728—99), skotsk<br />
kemist, upptäckte kolsyran o. införde begreppet<br />
latent värme; kom genom sina kalorimetriska<br />
undersökningar härav att utöva stort inflytande<br />
på ångmaskinens fullkomnande (Watt).<br />
Black-and-tan terrier [blsekk- ö n-ta;nn'-], en<br />
svart o. mahognyfärgad hund, oöverträffad råtthund,<br />
en av stamformerna till foxterriern,<br />
airdaleterriern, bullterriern m. fl.<br />
Blackband, en form av järnspat.<br />
Blackburn [bleekk'b°n], stad (eget grevskap)<br />
i n.v. England. 109,000 inv. (1946). Stor<br />
bomullsindustri.<br />
Blacken, fjärd i v. delen av Mälaren.<br />
Black Hills [blaskk-], bergskedja på gränsen<br />
mellan Syd-Dakota o. Wyoming, För. Stat.<br />
Högsta toppen: Harney Peak, 2,246 m. Guldo.<br />
silverfyndigheter; droppstensgrottor.<br />
Blackman [bla»kk'm°n], Aylward Manle<br />
y, f. 1883, eng. egyptolog, prof. i Liverpool