Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Butzer — 239 — von Biilow<br />
me'tron, mått), apparat för mätning av fetthalten<br />
i mjölk genom centrifugering. Den första,<br />
num. övergivna typen uppfanns av G. de Laval<br />
1885. Jfr Mjölkprovare.<br />
Butzer [bott'ser], M artin (1491— *55i),<br />
tysk reformert teolog, Strassburgs reformator,<br />
Calvins förelöpare. B:s Confessio tetrapolitana,<br />
som framlades på riksdagen i Augsburg, står<br />
den lutherska nattvardsläran nära.<br />
Buxa'ceae, växtfamilj, omfattande städse<br />
grönskande träd o. buskar med hela blad samt<br />
små, enkönade, ensamma el. i klasar sittande<br />
blommor. Viktigaste släkte är Buxus.<br />
Buxbom, arter av växtsläktet Buxus.<br />
von Buxhcevden [-boks'hövden], Fredrik<br />
Wilhelm (1750—1811), greve, rysk fältherre;<br />
anförde 1808 den ryska armén i Finland.<br />
Buxtehude [boks'tehode], D iderik (1637<br />
—1707), orgelvirtuos o. tonsättare, organist i<br />
Liibeck 1668. Han komponerade italienskt välklingande<br />
kantater o. sonater samt fantasifulla<br />
orgelverk, som J. S. Bach skattade högt. Av<br />
B:s värdefulla kompositioner förvaras en samling<br />
vokalmusik o. sonater för stråkinstrument i<br />
Uppsala univ.bibliotek.<br />
Buxus, växtsläkte (fam. Buxaceae), 20 arter.<br />
B. sempervi'rens, buxbom (v. och s. Europa), en<br />
allmänt odlad häck- o. infattnings växt. Ved<br />
mycket hård, tät o. tung, högt värderad för<br />
finare slöjd (bl. a. för blåsinstrument) samt för<br />
trägravyr.<br />
Buys Ballot [böjs balått'], C h r i s t 0-<br />
p hor us (1817—90), nederl. meteorolog o.<br />
fysiker, förest, för meteorol. institutet i Utrecht<br />
1854—87. Formulerade den s. k. »B:s lag»,<br />
enl. vilken man, om man står med ryggen mot<br />
vinden, på n. halvklotet har det lägsta lufttrycket<br />
snett framåt till vänster, på södra snett<br />
framåt till höger.<br />
Buzau [bosa'o], stad i mell. Rumänien, vid<br />
floden B. 45,000 inv. (1941). Oljekällor.<br />
By kallades fordom flera gårdar inom samma<br />
rågång men num. varje sammanhängande<br />
jordbruksbebyggelse. Jfr Lappby.<br />
By, plötslig ökning av vindstyrkan.<br />
By, kommun i s.ö. Dalarna, Kopparb. 1.<br />
(past.adr. By kyrkby); By landsf.distr., Hedemora<br />
doms. 4,983 inv. (1947), varav i B y k y r-<br />
k o b. d i s t r. 2,399 °- ' Horndals kyrkob.-<br />
distr. 2,584.<br />
Byalag, samtliga jordägare i en by.<br />
Byamot el. b y m o t kallades under medeltiden<br />
de sammankomster, som höllos av borgarna<br />
(byamännen) i de svenska städerna.<br />
Byamål, enhet för angivande av storleken<br />
av jordägares andel i en by, t. ex. attung,<br />
mantal, öresland.<br />
Byamän el. köpstadsmän kallades<br />
till börj. av 1400-t. stadsinvånarna i Sverige;<br />
benämningen utträngdes senare av det från<br />
tyskan lånade ordet borgare.<br />
Byarum, kommun i n.v. Småland, Jönk. 1.;<br />
Skillingaryds landsf.distr., Östbo o. Västbo<br />
doms. 3,740 inv. (1947), därav i Vaggeryds<br />
munidpalsambälle 1,920 inv. — I kyrkan ett<br />
Lutherporträtt av Cranach.<br />
Byavård, strandvård o. bötavård<br />
kallades de vakter, som fordom vid krigsfara<br />
skulle upptända o. tillse s. k. v å r d k a s a r.<br />
Över dessa hade en av konungen förordnad man<br />
tillsyn. För försummelse att tända vårdkas<br />
dömdes till förlust av all egendom.<br />
Byb'los, stad i Fenicien, var under antiken<br />
Adoniskultens huvudsäte o. ägde ett ryktbart<br />
Afroditetempel.<br />
Buohner [by'rj-], Ludwig (1824—99), tysk<br />
filosof, förf. till ett mycket populärt materialistiskt<br />
arbete Kraft und Stoff (1855).<br />
Bydalen, turistort i Hallens kommun, Jämtl.<br />
1., vid Dalsjön i Oviksfjällen.<br />
Byd'goszcz r-gåsjtsjl, ty. B r o m b e r g.<br />
1. Vojevodskap i v. Polen. — 2. Huvudstad i<br />
B. 1, vid fl. Brahe. 140,000 inv. (1945). Maskinindustri,<br />
spannmåls- o. trävaruhandel.<br />
Byffé, dets. som buffet.<br />
Byfogde, på 1400—1600-t. titel på lägre<br />
statstjänsteman i svenska städer med olika<br />
uppgifter i olika städer.<br />
Bygdeborg, primitiv befästning, anträffad<br />
i stora delar av Sverige, bildad av en vall av<br />
löst på varandra lagda stenar. Synes ha varit<br />
i bruk från folkvandringstid t. o. m. äldre<br />
medeltid. Störst av de svenska är den gotländska<br />
Torsburgen, vars murar tillsammans<br />
ha en längd av 1.5 km.<br />
Bygdemål, språk, som talas av allmogen<br />
inom ett visst, mindre område (socken, by).<br />
Bygden, Leonard (1844—1929), biblioteksman,<br />
bibliograf o. historiker, överbibliotekarie<br />
i Uppsala 1910—11, har bl. a. förf.<br />
Svenskt anonym- och pseudonymlexikon (1898—<br />
1915) samt Hernösands stifts herdaminne (1923).<br />
Bygdeå, kommun i s.ö. Västerbotten, Västerb.<br />
1.; Bygdeå landsf.distr., Västerb:s mell. doms.<br />
6,802 inv. (1947), därav i Bygdeå församling<br />
4,563 inv., varav i Bygdeå<br />
kyrkob. distr. 2,606, i Överklintens kyrkob.område<br />
1,957, i Robcrtsfors församling 2,239<br />
inv., varav i Robertsfors municipalsamh. 1,282.<br />
Bygdin, fjällsjö i s. Jotunheimen, Norge.<br />
1,062 m ö. h. 47 kvkm. Turistort.<br />
Bygdöy, halvö i Oslofjorden, v. om Oslo.<br />
Norska kungafamiljens sommarslott. Friluftsmuseum,<br />
grundat av Oskar II.<br />
Byggnadsgille, medeltida sammanslutning,<br />
ofta med religiös anstrykning, av byggnadsår»<br />
betare o. stenhuggare.<br />
Byggnadsingenjör, titel för person, som<br />
erhållit undervisning i husbyggnadskonst vid<br />
lägre teknisk läroanstalt.<br />
Byggnadskonst, se plansch på nästa sida.<br />
Byggnadskontor, kommunal myndighet,<br />
som handhar byggnads- o. gatuarbeten m. m.<br />
Byggnadskreditiv, av bank beviljat lån<br />
mot inteckning i under byggnad varande hus av<br />
belopp, som utgå i den mån arbetet fortskrider<br />
efter en på förhand uppgjord plan. Vid kreditivtidens<br />
slut likvideras lånet genom upptagande<br />
av ett inteckningslån.<br />
Byggnadslagen, lag av 30 / 6 1947 innefattande<br />
allmänna bestämmelser om planläggning av bebyggelsen<br />
i stad o. på landet.<br />
Byggnadsnämnd, kommunal nämnd, som<br />
enl. byggnadsstadgan skall utöva närmaste inseendet<br />
över en stads el. orts bebyggande. Den<br />
består av 5 el. 3 ledamöter.<br />
Byggnadsordning, föreskrifter, som utöver<br />
allmän lag o. byggnadsstadgan äro erforderliga<br />
för ordnande av en stads el. orts byggnadsväsen.<br />
Fastställes (i stad) el. utfärd, (på landet) av K. B.<br />
Byggnadsplan, plan för tätbebyggelse å ort,<br />
för vilken stadsplan ej behöver upprättas.<br />
Byggnadsråd, benämning på cheferna för de<br />
tekniska byråerna i Byggnadsstyrelsen.<br />
Byggnadsstadgan, med stöd av byggnadslagen<br />
(se d. o.) utfärdad författning av *»/, 1947<br />
med närmare föreskrifter om bebyggelsen i stad<br />
o. på landet.<br />
Byggnadsstyrelsen (före 1918 Öv er intendentsämbete<br />
t), central statsmyndighet<br />
på husbyggnadsväsendets o. stadsplaneväsendets<br />
område. Instruktion av 13 / e 1928.<br />
Byggningabalken, den huvudavdelning i<br />
1734 års lag, som berör lantbruksförhållandena.<br />
Byli'nor, medeltida ryska hjältedikter. Man<br />
brukar skilja mellan Novgorods o. Kievs bylinor.<br />
Glömda i de trakter, där de tillkommit, ha de<br />
i sen tid upptecknats i n.ö. Ryssland.<br />
von Biilow, Bernhard, furst von B.<br />
(1849—1929). tysk statsman, rikskansler 1900—