PM Stadsbyggnadsstrategi - Landskrona kommun
PM Stadsbyggnadsstrategi - Landskrona kommun
PM Stadsbyggnadsstrategi - Landskrona kommun
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Landskrona</strong><br />
stad<br />
<strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong><br />
DNR PLAN.2011.05<br />
UPPRÄTTAT 2012-02-06
2 <strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30
INNEHÅLL<br />
FÖRORD<br />
INLEDNING<br />
Syfte och bakgrund 4<br />
Vision och mål 6<br />
FÖRUTSÄTTNINGAR<br />
Utveckling och utmaningar 12<br />
Stadsrum och stadsliv 22<br />
Tematiska <strong>PM</strong> 40<br />
FRAMTID<br />
Utbyggnadsbehov 46<br />
Stadsbyggnadskoncept 48<br />
Stadsbyggnadsprinciper 52<br />
<strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30<br />
3
FÖRORD<br />
<strong>Landskrona</strong> tätort står inför ett omfattande stadsförnyelsearbete. En ny framtid ska stakas<br />
ut. För att skapa en helhetsbild av tätortens rumsliga möjligheter och utmaningar har ett<br />
arbete med en fördjupning av översiktsplanen påbörjats. Målsättningen med arbetet är<br />
att ta fram en vision och en långsiktig stadsbyggnadsstrategi för helheten. Samtidigt ska<br />
projekt med kortare planeringshorisont kunna genomföras fortlöpande genom att relatera<br />
sig till helheten. Kommunstyrelsen i <strong>Landskrona</strong> har ställt sig bakom ett antal prioriterade<br />
projekt, varav den fördjupade översiktsplanen för <strong>Landskrona</strong> tätort är ett.<br />
Arbetet med fördjupningen av översiktsplanen har inletts med bildandet av en<br />
förvaltningsövergripande arbetsgrupp. Tjänstemännen i arbetsgruppen har tagit fram<br />
kunskapsunderlag för respektive expertområde. Dessa kunskapsunderlag kallas ”Tematiska<br />
<strong>PM</strong>” och finns med följande rubriker:<br />
- <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong>, inkl stadsrum och stadsliv<br />
- Historik<br />
- Arkitektur<br />
- Gröna och blåa strukturer<br />
- Mobilitet<br />
- Lekfulla <strong>Landskrona</strong><br />
- Köpstaden <strong>Landskrona</strong><br />
- Befolkningsprognos<br />
- Framtidens arbetsplatser<br />
- Framtidens klimat<br />
- Risk och störningsutredning<br />
- Hållbarhet och folkhälsa<br />
Föreliggande <strong>PM</strong>, <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> för <strong>Landskrona</strong>, är också ett tematiskt <strong>PM</strong> men<br />
något utökat jämfört med andra. Förutom att beskriva <strong>Landskrona</strong>s fysiska förutsättningar<br />
samlar detta <strong>PM</strong> också upp strategiska frågor från övriga <strong>PM</strong> och diskuterar alternativa sätt<br />
som <strong>Landskrona</strong> fysiskt kan utvecklas på.<br />
Inledningsvis redogörs för de politiska visioner och övergripande mål som arbetet<br />
utgår infrån samt syfte och bakgrund med hela FÖP-arbetet. Det andra kapitlet tecknar<br />
nuläget i <strong>Landskrona</strong> utifrån olika intressen. En analys av stadsrummen och stadslivets<br />
förutsättningar finns. Kapitlet innehåller också en analys för att se hur den fysiska miljön<br />
är kopplad till stadens utmaningar. I det tredje kapitlet diskuteras befolkningsprognos och<br />
utbyggnadsbehov. Här förs också ett resonemang om olika stadsbyggnadskoncept som<br />
kan appliceras på <strong>Landskrona</strong> och hur dessa på olika sätt kan bidra till att förverkliga de<br />
övergripande målsättningarna som satts upp för <strong>Landskrona</strong>s framtid.<br />
<strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong>n för <strong>Landskrona</strong> kommer tillsammans med övriga <strong>PM</strong> att utgöra<br />
kunskapsunderlag inför nästa steg i FÖP-processen då ett samrådsförslag ska formuleras.<br />
Då är det också dags att ta ut riktningen för hur <strong>Landskrona</strong>s stadsmiljöer, befintliga<br />
såväl som föreslagna, ska utvecklas i framtiden. En bred förankring av arbetet såväl<br />
inom <strong>kommun</strong>en som hos invånadre, föreningsliv och näringsliv är viktigt. Återkommande<br />
rådslag där representanter för olika aktörer gemensamt diskuterar sig fram till de bästa<br />
lösningarna för staden sker därför fortlöpande. För en positiv utveckling av <strong>Landskrona</strong><br />
krävs samverkan och synnergieffekter!<br />
4 <strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30
INLEDNING<br />
Syfte och bakgrund<br />
Syftet med fördjupningen av översiktsplanen är att skapa förutsättningar för en stark och positiv<br />
utveckling av <strong>Landskrona</strong> tätort. Syftet är också att utifrån befintliga kvaliteter skapa en attraktiv<br />
framtidsbild, utan att blunda för de utmaningar som staden också står inför.<br />
Bakgrunden till arbetet står att finna i den outnyttjade potential som finns i <strong>Landskrona</strong> tätort.<br />
Öresundsregionen har under de senaste decennierna expanderat med en ökad attraktionskraft<br />
och tillväxt.<br />
Även fortsättningvis spås Öresundsregionen få en positiv utveckling, med merparten av<br />
befolkningsökningen på den svenska sidan. <strong>Landskrona</strong> är beläget i de centrala delarna<br />
av regionen med en god tillgänglighet till övriga delar och ett attraktivt läge längs med<br />
Öresundskusten. Trots detta har staden tappat mark på en lång rad områden. Ett par tusen<br />
arbetstillfällen har försvunnit och bidragsberoendet har ökat. Kombinationen av en sneddriven<br />
bostadsmarknad och ett stagnerat näringsliv har varit förödande för <strong>Landskrona</strong>.<br />
Om <strong>Landskrona</strong>s utmaningar står att finna i strukturella problem så återfinns stadens styrka och<br />
dess outnyttjade potential i läget, människorna och stadsmiljön.<br />
I arbetet ingår att förstå och operationalisera stadens komplexa samband istället för att planera<br />
för en sak i taget. Detta ska åstadskommas genom formulerandet av riktlinjer som stöttar en<br />
ändamålsenlig utveckling av stadslandskapets strukturer. Tonvikten på arbetet kommer att<br />
ligga i möjligheterna att med fysiska åtgärder stötta önskad utveckling, men arbetet kommer att<br />
bedrivas sektorsövergripande.<br />
<strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30<br />
5
Vision och mål<br />
Den grundläggande visionen för <strong>Landskrona</strong>s långsiktiga utveckling redovisas i samrådsförslaget<br />
till den <strong>kommun</strong>omfattande översiktsplanen, enligt följande: <strong>Landskrona</strong> ska utvecklas till en<br />
betydelsefull del av regionen, med bra boendemöjligheter, attraktiva arbetsplatser och ett rikt<br />
utbud av kultur och fritidsaktiviteter.<br />
Den fördjupade översiktsplanen för tätorten <strong>Landskrona</strong> tar självklart utgångspunkt i den<br />
<strong>kommun</strong>omfattande översiktsplanens vision och mål. Planeringshorisonten för fördjupningen<br />
av översiktsplanen är satt till år 2030.<br />
År 2030 tror vi att <strong>Landskrona</strong>, lokaliserad mellan två av regionens tyngdpunkter, Malmö-<br />
Lund respektive Helsingborg, drar nytta av denna närhet samtidigt som staden erbjuder en<br />
alternativ livsmiljö. Denna livsmiljö är en karaktärsfull stadsmiljö som bygger på bevarade<br />
historiska spår i samklang med nya arkitektoniska inslag. Stadsmiljön tilltalar och möjliggör ett<br />
varierat näringsliv med utvecklade nya kreativa näringar sida vid sida med moderna industrier.<br />
Nybildade familjer, likväl som äldre och unga, tilltalas av <strong>Landskrona</strong> för att staden är greppbar<br />
samtidigt som här ryms framtidstro. Närhet till arbete eller pendlingsmöjligheter, kultur och<br />
sport, hav och stadsliv är boendekvaliteter som stöttar en klimatsmart livsstil. Närheten<br />
finns också mellan människor som möts i stadens offentliga rum för att dela gemensamma<br />
upplevelser.<br />
Fem mål för <strong>kommun</strong>ens utveckling anges i samrådsförslaget till den <strong>kommun</strong>omfattande<br />
översiktsplanen; Regionalt attraktivt boende, Den moderna industristaden, Hållbar utveckling,<br />
Blandad stad och Förvalta kulturarvet. Fördjupningen av översiktsplanen ska bidra till att<br />
konkretisera dessa övergripande mål på en tätortsnivå. Nedan följer ett resonemang kring dessa<br />
mål med syfte att operationalisera dem inför arbetet med fördjupningen av översiktsplanen.<br />
Hållbar utveckling<br />
Samrådsförslaget till ny <strong>kommun</strong>omfattande översiktsplan definierar en hållbar utveckling<br />
till ”att omfatta fyra grundläggande aspekter – ekologisk hållbarhet, social hållbarhet, teknisk<br />
hållbarhet och ekonomisk hållbarhet, där ekonomisk hållbarhet ingår i samtliga aspekter”.<br />
Definitionen skiljer sig från gängse definitioner genom tillägget av den tekniska dimensionen.<br />
Man kan reflektera över om inte den tekniska dimensionen snarare är ett verktyg än ett mål.<br />
Det som inte tas upp är den kulturella dimensionen. Denna kanske borde inkluderas i arbetet.<br />
Oavsett vilka dimensioner man väljer att lägga särskild vikt vid i arbetet är helhet och samband<br />
viktigast att se.<br />
Den sociala hållbarheten bedöms vara särskilt väsentlig för <strong>Landskrona</strong>s framtid. Att motverka<br />
desintegrering är viktigast av allt. Kan stadens fysiska struktur bidra till en socialt hållbar<br />
stad? De offentliga rummen är betydelsefulla för mötet mellan människor. Det stärker en social<br />
hållbarhet. De offentliga rummen är olika till sin karaktär. De kan vara parker, torg och gator,<br />
eller <strong>kommun</strong>ens offentliga lokaler som bibliotek och sporthallar etc. Att dessa är trygga,<br />
tillgängliga och attraktiva är avgörande för att människor ska använda dem.<br />
Tillgänglighetsbegreppet kan vidgas till att också handla om rörelsefrihet för alla, överallt.<br />
Därmed blir kopplingen till den fysiska strukturen uppenbar. En stadsstruktur som ger röreslefrihet<br />
brukar kallas för en öppen stad, dvs det finns ett gatunät som medger genomströmning och<br />
genvägar istället för återvändsgränder och omvägar. Även närhet till handel och service samt<br />
kollektivtrafik kan vara delar av tillgänglighetsbegreppet och därmed en social hållbarhet.<br />
Frågor som rör folkhälsa är också en del av en social hållbarhet. Förutom den självklara<br />
kopplingen till motion och grönområden kan folkhälsa också handla om deltagande och<br />
inflytande i planeringen. Ibland med särskilt fokus på vissa grupper. Genomsyrande för en<br />
social hållbarhet är också rättvisebegreppet. Detta är en aspekt som tar allt mer plats i det<br />
offentliga samtalet om hållbar stadsutveckling och handlar om vem som får vad. Samtida<br />
6 <strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30
forskare menar att en rättvisediskussion måste vara en aktiv del av i all stadsplanering. En sådan<br />
rättvisediskussionen brukar omfatta ett ifrågasättande av storskaliga och ensidiga satsningar<br />
i utsatta områden med argumentationen att ”bara för att man bygger i en del av staden som<br />
är fattig betyder inte det att man gör något för de fattiga” (Fainstein 2009, fritt översatt).<br />
Rättvisediskussionen handlar också om att inkludera alla i processerna och att inte utesluta<br />
någon. En gemensam framtidsbild av <strong>Landskrona</strong> är också en förutsättning för att invånare ska<br />
identifiera sig med staden och välja att aktivt medverka till en positiv utveckling.<br />
Den ekonomiska hållbarheten i <strong>Landskrona</strong> är nära kopplad till den sociala. Men en ekonomisk<br />
hållbar stadsutveckling handlar klart också om att föra samtal om en näringslivutveckling<br />
som fungerar för <strong>Landskrona</strong>s särskilda förutsättningar. Att satsa på det som man redan är bra<br />
på och att vidareutveckla sådant som staden har förutsättningar att bli bättre på. Här finns en<br />
tydlig koppling till den fysiska miljön i fråga om vilken typ av verksamhetsområde som ska<br />
erbjudas i framtiden. En annan dimension av den ekonomiska hållbarheten kanske också kan<br />
vara möjligheten att göra en sk boendekarriär. Idag är möjligheterna begränsade med hänsyn till<br />
de proportionerligt små andelarna ägande- och bostadsrätter i staden.<br />
Den ekologiska hållbarheten är grundläggande för en hållbar stadsutveckling. Miljöstrategiska<br />
överväganden kommer att behöva göras i fråga om markanvändning, men också kring anpassning<br />
av befintlig bebyggelsemiljö med hänsyn till framtida klimatsförändringar och havsnivåhöjningar.<br />
En ekologisk hållbarhet är också en fråga om livsstil. Fördjupningen av översiktsplanen kan<br />
inte styra hur människor väljer att leva, men den kan bidra till att skapa förutsättningar för en<br />
hållbar och klimatssmart livsstil. Fortsatt utveckling av attraktiv kollektivtrafik och gång- och<br />
cykelstråk, multifunktionella grönytor med lokalt omhändertagande av dagvatten, möjlighet till<br />
odling för den som vill samt ett klimatsmart byggande med hänsyn till mircoklimat är några<br />
delar av den ekologiska hållbarheten som fördjupningen av översiktsplanen behöver behandla.<br />
Även om fördjupningen inte behandlar en detaljerad nivå bör den ändå kunna ange ambitioner<br />
kring hur ny bebyggelse är innovativ i fråga om miljöanpassning. Vertikal fasadgrönska med<br />
synnergieffekter i fråga om energibesparande effekter eller fasadmaterial som också renar luften<br />
är exempel på innovativ teknik som bör uppmuntras.<br />
<strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30<br />
7
Regionalt attraktivt boende<br />
För att kunna erbjuda regionalt attraktiva bostäder behöver vi först fråga oss vad ett regionalt<br />
attraktivt boende i Skåne är? Kust, hav, bad och båtliv är självklart liksom pendlingsmöjligheter<br />
till regionens centra. Bra barnomsorg och skolor, inklusive gymnasieskola, är också faktorer<br />
som ofta lyfts fram som avgörande för en stads attraktivitet. Detta behöver <strong>Landskrona</strong><br />
kunna erbjuda. Samtidigt finns det en regional konkurrens som man behöver förhålla sig till.<br />
Vad kan <strong>Landskrona</strong> dessutom erbjuda som bostadsort som är unikt i regionen? Närhet som<br />
gör vardagslivet enklare bör vara en kvalitet. Ett ovanligt rikt kulturutbud med hänsyn till<br />
stadens storlek skiljer <strong>Landskrona</strong> från jämförbara skånska städer. Till det kan också läggas<br />
fritidsmöjligheter och återkommande framgångar inom sport och idrott. En vacker stadsmiljö<br />
med täta stadskvarter och grönskande parker är påtagliga kvaliteter. <strong>Landskrona</strong> tycks helt<br />
enkelt vara lite mer stad än sina jämförbara konkurrenter samtidigt som småstadens kvaliteter<br />
aldrig är långt borta. Stadens stolta historia och vacka miljöer möjliggör att staden kan undvika<br />
att bli en sovstad till regionens centra. Målet om regionalt attraktiva bostäder behöver därför<br />
adressera hur staden som helhet ska formas.<br />
Vilka områden i <strong>Landskrona</strong> kan då anses vara regionalt attraktiva? Borstahusen och<br />
stadskärnan är självklara. Stationsområdet måste också anses som attraktivt ur ett regionalt<br />
tillgänglighetsperspektiv. Boendekvaliteterna i området öster om järnvägen behöver dock<br />
utvecklas väsentligt för att området ska anses vara en regionalt attraktiv boendemiljö.<br />
Slutligen bör man också reflektera över för vem boendet ska vara attraktivt. Människor<br />
intresserade av en klimatsmart livsstil kanske ser ett värde av den progressiva kollektivtrafiken<br />
med trådbussar som man finner i <strong>Landskrona</strong>. Alla koloniområden med möjlighet till odling<br />
kanske är en annan sida av en sådan attraktivitet. Barnfamiljer och unga entreprenörer kanske<br />
ser möjligheten att kunna förvärva ett boende till ett rimligare pris än i regionens hetaste<br />
bostadsmarknader. Äldre ser förhoppningsvis en möjlighet att bo kvar eller flytta tillbaka. Vad<br />
som är attraktivt skiljer sig åt beroende på vem man är och i vilket skede i livet man befinner sig.<br />
Ett varierat utbud av bostäder bör därför vara en del av målet om regionalt attraktiva bostäder.<br />
8 <strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30
Den moderna industristaden<br />
Man har sagt att <strong>Landskrona</strong> gärna blickar tillbaka och minns arbetarstaden som låg i<br />
framkant av industrisamhället, men att denna bilden i mycket liten utsträckning delas av<br />
stadens yngre generationer. Hur nostalgisk den industriella bilden av <strong>Landskrona</strong> än är, är<br />
tillverkningsindustrin och verkstadsindustrin fortfarande närvarande om än inte dominerande.<br />
En annan aspekt och kanske effekt av det industriella arvet är traditionen av yrkesutbildningar<br />
och lärlingssystem som finns i staden. Om man ska blicka framåt och föreställa sig en samtida<br />
industristad, hur ser då denna ut? En målbild kan naturligtvis handla om en grön industristad där<br />
verksamheterna troligen är ganska högteknologiska i kluster som stärker varandra. En modern<br />
industristad kan också vara en stad där verksamheterna är aktivt ansvarstagande i fråga om sin<br />
omgivningspåverkan och där många verksamheter kan blandas klokt med andra funktioner.<br />
Detta kan naturligtvis aldrig gälla alla verksamheter. Vissa är och kommer alltid att vara av<br />
sådan art att de inte går att integrera med annan stadsbebyggelse. En modern industristad<br />
bör också bejaka nya industrier, dvs nya näringsgrenar. Kreativa verksamheter och turism är<br />
näringar som bör kunna ha goda möjligheter att blomstra i <strong>Landskrona</strong>. Intressanta och tillåtande<br />
stadsmiljöer och byggnader samt ett varierat utbud av kultur bygger förutsättningar för sådan<br />
industri. En ökad efterfrågan på service och tjänster är önskvärda effekter av sådana näringar.<br />
Olika industrier, eller näringsgrenar, kräver olika förutsättningar för att utvecklas. Alla har på<br />
ett eller annat sätt koppling till frågor som rör markanvändning och ibland kanske inte allt ryms.<br />
En modern industristad kanske också handlar om att våga välja, och därmed också att välja bort.<br />
<strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30<br />
9
Blandad stad<br />
En blandad stad med integrerade funktioner, bostäder, handel, verksamheter, service mm, inom<br />
samma område skapar naturliga mötesplatser och bidrar till en trygg stad som är befolkad stora<br />
delar av dygnet. I en blandad stad är det också nära till det mesta vilket underlättar vardagslivet<br />
för de flesta och särskilt de som inte har tillgång till bil. För att en blandstad ska kunna realiseras<br />
behöver alla tänka blandstad och man behöver beakta det i alla skalor, från det stadsövergripande<br />
perspektivet ner till kvartersnivån. En blandstad är också en tillåtande stad där olika människor<br />
och behov ryms.<br />
Blandstad kan byggas från början eller utvecklas över tid. Viktigast är att en flexibilitet<br />
byggs in från början så att funktioner kan förändras. Stadskärnan har idag den tydligaste<br />
blandstadskaraktären. Öster och Vilan har blandstadskvaliteter som man kan bygga vidare på.<br />
Karlslundsprojektet har tydliga blandstadsambitioner. Borstahusen borde utvecklas i samma<br />
riktning.<br />
Stråk är särskilt intressanta att arbeta med i en blandstad. Stråken vävs samman till en öppen<br />
stadsstruktur där barriärer, fysiska eller mentala, överbryggas. Idag kan koloniområden,<br />
kyrkogården, fotbollsplaner och exercisfältet upplevas som barriärer som man antingen inte<br />
kan eller väljer att inte korsa. Vägar och gator ska inte heller tillåtas utgöra barriärer utan ska<br />
utformas så att de samlar funktionerna längs med stråket och blir platsen där stadslivet kan ta<br />
form. Korta kvarter ger variation och gör promenaden till en rikare upplevelse.<br />
10 <strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30
Förvalta kulturarvet<br />
<strong>Landskrona</strong> är en stad rik på kulturmiljöer som väl speglar staden utveckling. Stadens<br />
gestaltning har genom åren formats av tydliga direktiv från kungamakt, stat eller lokal nivå.<br />
Staden har genom historiens gång skiftat ansikten från handelsstad till befästningsstad och mer<br />
sentida till industristad. Anpasningen till nya förutsättningar har ibland varit dramatisk. Med<br />
industrisamhällets tillbakagång under de senaste decenierna är det åter dags att söka sig nya<br />
vägar. Dagens <strong>Landskrona</strong> är en stad, belägen vid havet, med stark identitet och särprägel.<br />
<strong>Landskrona</strong> är också en del av Öresundsregionen och centralort för sitt omland där jordbruket<br />
och stationsorter dominerar.<br />
Ett aktivt förhållningssätt till <strong>Landskrona</strong>s kulturmiljöer handlar om att begripliggöra hur staden<br />
har vuxit och vilka drivkrafter som har varit tongivande. Ett aktivt samtal om den kontinuerliga<br />
utvecklingen och anpassningen som staden varit föremål för kan vara en utgångspunkt för en<br />
framtidsdiskussion. Att dela minnen och föreställningar om vad som har skett är ett sätt att<br />
skapa delaktighet och ”äganderätt” kring stadens utveckling, både bakåt och framåt i tiden.<br />
Kulturarvet har stor betydelse för stadens identitet och kanske också dess varumärke.<br />
<strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30<br />
11
FÖRUTSÄTTNINGAR<br />
UTVECKLING OCH UTMANINGAR<br />
<strong>Landskrona</strong>s historia har kantats av med- och motgångar. Genom sitt strategiska läge vid<br />
Öresund och goda expansionsmöjligheter, både ut i havet och på land, har staden periodvis haft<br />
en strålande utveckling, men expansionen har ibland blivit för storskalig vilket fått långtgående<br />
konsekvenser för staden. De utmaningar som <strong>Landskrona</strong> idag står inför är sprungna ur<br />
strukturella problem som uppstått under lång tid.<br />
De mest utmärkande expansionsfaserna, som följts av motgångar, var dels på sjuttonhundratalet<br />
då det fanns planer på att göra staden till en av landets viktigaste städer och man försökte flytta den<br />
ut i Öresund - ett gigantiskt arbete som inleddes 1749 och abrupt upphörde när Sverige hamnade<br />
i krig med Ryssland 1788 och pengarna tog slut. Nästa expansionsfas - industrialiseringen<br />
- inleddes 1865 då järnvägen anlades och kulminerade under 1960talet. Industrins kraftiga<br />
expansion ledde till stor bostadsbrist vilket avhjälptes med extensivt byggande av bostäder –<br />
bostäder som tyvärr inte ansågs attraktiva men som ändå fortsatte att uppföras trots att behoven<br />
stagnerat i samband med att många av stadens fabriker konkurrensutsatts på en global nivå och<br />
fått lägga ner.<br />
Staden, som grundades 1413, uppstod tack vare det strategiska handelsläget vid Öresund.<br />
Dåvarande kungen, Erik av Pommern, ville skapa en stad som kunde sticka upp mot den<br />
mäktiga handelsorganisationen Hansan. Läget valdes för det mycket goda logistiska lägets skull<br />
då huvudleden för landförbindelserna längs Öresunds västra kust löpte direkt utanför staden<br />
och det, en liten bit ut i sundet, fanns en naturlig djuphamn i form av Saxåns tidigare fåra. Den<br />
väldefinierade fåran underlättade för handelsfartygen och gjorde staden lätt att försvara, då den<br />
var enda leden in från havet. De grunda områdena runt fåran har varit lätta att fylla ut för att få<br />
mer användbar mark. Stora utfyllnader gjordes dels under 1700-talet då staden skulle bli en av<br />
landets viktigaste befästningar, dels under 1900-talet då industrin behövde mark. Lättillgänglig<br />
mark har också funnits direkt utanför staden i form av platt, lättexploaterad, åkermark.<br />
Ett syfte med den fördjupade översiktsplanen för <strong>Landskrona</strong> tätort är att utifrån befintliga<br />
kvaliteter skapa en attraktiv framtidsbild, utan att blunda för de utmaningar som staden står<br />
inför. Ursprunget till de flesta utmaningarna går att finna i stadens historia.<br />
12 <strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30
1530<br />
Bilden visar <strong>Landskrona</strong> år 1530<br />
enligt den första tillgängliga<br />
kartan över staden.<br />
Flera av de viktiga gatorna och<br />
platserna finns än idag. Den<br />
västliga riksvägens dragning<br />
gick längs Föreningsgatan för<br />
att svänga norrut och följa den<br />
nuvarande Helsingborgsvägen.<br />
Vägarna in till staden gick längs<br />
nuvarande Östergatan och Norregatan.<br />
Stadens viktigaste mötesplats<br />
var då, liksom nu, Rådhustorget.<br />
Den sedan 1700-talet<br />
raserade domkyrkan ligger mitt i<br />
staden.<br />
Entréerna sker genom sju olika<br />
stadsportar. Staden skyddas av<br />
en vallgrav och stadsvall. Man<br />
utnyttjar delvis den befintliga<br />
Rörsjön, nordost om den östra<br />
stadsporten.<br />
En brygga leder ut till den viktiga<br />
hamnfåran.<br />
1676<br />
<strong>Landskrona</strong>s strategiska läge i<br />
krigen mellan Sverige och Danmark<br />
understryks av att staden<br />
blir mer och mer befäst.<br />
Den västra stadsporten omvandlades<br />
av danskarna mellan 1549-<br />
60 till befästningsanläggningen<br />
Citadellet. Stora delar av de äldre<br />
stadsdelarna revs för att göra<br />
plats åt vallgravar, vilket gör att<br />
staden krymper till ytan.<br />
Ytterligare en brygga ut till<br />
hamnrännan anläggs.<br />
<strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30<br />
13
1751<br />
1751 hade medeltidsstaden sin<br />
maximala utbredning. Man hade<br />
ännu inte börjat verkställa de<br />
planer som åren innan togs fram<br />
för en helt ny stadsform, se planen<br />
för ”Nya staden” nedan.<br />
Man fokuserar på att skydda<br />
Citadellet och den yttre vallgraven,<br />
som danskarna grävde, fylls<br />
igen bortsett från delen söder om<br />
Vilan som det finns rester av än<br />
idag under namnet Pannkaksdammen.<br />
”Nya staden”<br />
1747 tog den svenska staten<br />
beslut om att <strong>Landskrona</strong> skulle<br />
bli den viktigaste staden i södra<br />
delen av landet och befästas<br />
rejält.<br />
Hur befästningen skulle utformas<br />
diskuterades under lång tid av de<br />
två partierna Hattarna och Mösssorna.<br />
Hattarna, som inte skydde<br />
några kostnader, förordade en<br />
expansion ut i havet till hamnrännan<br />
där staden skulle skyddas<br />
mellan det befintliga Citadellet<br />
och den nya befästningen Gråen.<br />
Mössorna föredrog en mer stillsam<br />
expansion norrut, men utan<br />
framgång.<br />
De gråmarkerade kvarteren är de<br />
som kom att genomföras.<br />
14 <strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30
1767<br />
Planerna för staden var enorma<br />
och mycket kostsamma.<br />
Staden som hade 800 invånare<br />
fick ta emot 1000 soldater som<br />
beordrades dit för anläggningsarbeten.<br />
Dock var utfyllnaden av<br />
havet mer komplicerad än man<br />
förutsett och 1788, då arbetena<br />
lades ner på grund av pengabrist<br />
som uppstått då Sverige gick i<br />
krig mot Ryssland, stod den nya<br />
staden knappt halvfärdig med<br />
stora områden av sankmark.<br />
I planerna ingick att medeltidsstaden<br />
skulle rivas, vilket till<br />
stor del inte skedde. Bland annat<br />
sparades stadens handels- och<br />
mötesplats Rådhustorget. Det<br />
yttre vallgravssystemet som<br />
anlades kom att dela den gamla<br />
staden i två delar.<br />
1815<br />
I samband med uppförandet av<br />
den nya staden så infördes en<br />
byggnadsstadga för att staden<br />
skulle bli ståndsmässig. Längs<br />
de viktigaste gatorna ställdes<br />
mycket höga krav på byggnadernas<br />
utformning och materialval<br />
vilket ledde till att husen blev<br />
dyra att bygga. Således gick<br />
byggandet trögt. Fram till slutet<br />
av 1800-talet stod stora delar<br />
av utfyllnadsmarken obebyggd.<br />
Byggnationen som sedan skedde<br />
var framförallt fabriksbyggnader.<br />
Den södra delen av staden<br />
upplevs än idag perifer.<br />
Utanför staden växte oplanerad<br />
förstadsbebyggelse fram. Bland<br />
annat kring Kvarntorget. Utanför<br />
staden anlades även kyrkogård<br />
och fattighuset som stod på den<br />
plats som idag används för det<br />
allmänna ändamålet äldreboende.<br />
<strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30<br />
15
1865 1865 invigs järnvägen. Denna<br />
lik som en uppmuddring av hamnen<br />
gav förutsättningar för industrialiseringen<br />
av staden. Denna<br />
process var mycket framgångsrik<br />
och sta den gick in i en expansiv<br />
fas. Detta år bodde cirka 6000<br />
personer i staden, att jämföras<br />
med 4000 år 1850.<br />
Sedan järnvägen anlades har<br />
stads bebyggelsen endast kunnat<br />
expandera åt nordost (begränsad<br />
av Öresund och Citadellet) vilket<br />
har lett till att stadskärnan inte<br />
ligger i centrum av staden och<br />
kan upplevas perifer.<br />
1859 gick premiärturen för ångbåtslinjen<br />
till Köpenhamn. Det<br />
grunda området söder om staden<br />
fylls sakta upp naturligt och kustlinjen<br />
flyttas.<br />
1895<br />
Staden omvandlas under slutet<br />
av 1800-talet från militärstad till<br />
industristad och staden anpassas<br />
för civilbefolkning. 1876<br />
byter staden mark med militären.<br />
Staden får området runt Citadellet<br />
samt de yttre vallgravarna och<br />
militären får i gengäld excersisfältet<br />
att öva på. Merparten av<br />
vallgravarna fylls igen och stora<br />
delar av militärens gamla mark<br />
omvandlas dels till parkmark och<br />
kommer dels att användas för offentliga<br />
byggnader såsom skolor.<br />
Den tudelade staden läker delvis<br />
ihop.<br />
Även Rörsjön fylls igen och<br />
kvarter ritas ut runt Dammhagen.<br />
1895 hade staden cirka 13000<br />
invånare.<br />
16 <strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30
1911<br />
Vid sekelskiftet antogs en storslagen<br />
hamnutvidgningsplan och<br />
man börjar fylla ut mark söder<br />
om järnvägen.<br />
Staden börjar bli tät och på Citadellets<br />
norra vallar anlägger man,<br />
som första stad i landet, koloniområde.<br />
Vid denna tid är Fredrik Sundbärg<br />
stadsarkitekt och kommer<br />
att rita merparten av de offentliga<br />
byggnader som uppförs – på<br />
mark som ofta tillhört militären.<br />
Exempelvis Teatern, Saluhallen,<br />
Dammhagskolan, Tuppaskolan<br />
och den numera rivna folkskolan<br />
på kvarteret Jäntan. Byggnaderna<br />
uppfördes som solitärer vilket<br />
medfört att stadskärnan aldrig<br />
riktigt läkt ihop med resten av<br />
staden.<br />
Sjukhusområdet tas i anspråk.<br />
Vatten- och avloppssystem<br />
anläggs och reningsverk samt<br />
vattentorn byggs.<br />
1920<br />
Bostadskommitteen bildas 1916<br />
för att råda bot på den svåra<br />
bostadsbristen.<br />
Egna hem-området börjar byggas<br />
ut runt 1920 under ledning av<br />
stadsarkitekt Frans Ekelund som<br />
satte sin prägel på staden mellan<br />
1913-1949.<br />
Örja växer fram mellan 1900<br />
och 1940 öster om staden längs<br />
Malmövägen.<br />
Öresundsvarvet anläggs på en<br />
holme långt ut i havet. För att<br />
skydda de nya områdena från<br />
havet byggs en vågbrytare söder<br />
om Gråen. Denna kommer senare<br />
att ligga till grund för utfyllnaden<br />
av Gipsön.<br />
En brygga med kallbadhus som<br />
sticker långt ut i havet väster om<br />
Citadellet byggs samtidigt som<br />
Strandpaviljongen.<br />
<strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30<br />
17
1930<br />
Stadsdelen Öster växer fram.<br />
Närheten till fabrikerna i Södra<br />
industriområdet bidrar till att det<br />
främst är enkla arbetarbostäder<br />
som byggs.<br />
Trots att det finns äldre bebyggelse<br />
på Västervång är det nu<br />
som byggandet tar fart med både<br />
egna hems-villor och flerfamiljshus.<br />
Nya kyrkogården anläggs<br />
och koloniområden växer fram i<br />
stor skala.<br />
1924 anläggs idrottsplatsen<br />
vid Karlslundsparken. Parken<br />
planterades under 1700-talet för<br />
att tjäna som virkes- och bränsleförråd.<br />
1940<br />
Under 1930-talet börjar bland<br />
annat Hyllingelyckan att byggas<br />
väster om Weibulls stora anläggningar<br />
som bildades 1870.<br />
18 <strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30
1950<br />
1942 bildas AB <strong>Landskrona</strong>hem<br />
för att staden själva skulle kunna<br />
bygga bostäder i större skala.<br />
Fröjdenborgskvarteren byggs<br />
mellan 1945-55. Sedan följde det<br />
moderna folkhemsbygget Sandvången<br />
mellan 1951-59.<br />
Andra världskriget håller nere<br />
stadens utveckling vilket sedan<br />
tas igen med råge från femtiotalet<br />
och tjugo år framåt. 1960<br />
är <strong>Landskrona</strong> Sveriges tredje<br />
största industristad med tyngdpunkterna<br />
inom varvs-, verkstads-<br />
och textilindustri.<br />
1960<br />
Den västliga huvudleden<br />
”Rikstvåan” leddes 1956 om<br />
från den medeltida vägsträckningen<br />
längs Föreningsgatan och<br />
Eriksgatan till den nybyggda<br />
Ringvägen. En ny sorts planering<br />
då man började förutsätta att<br />
merparten av alla människor i<br />
framtiden skulle transportera sig<br />
med bil. Mobiliteten som uppstod<br />
med bilen gjorde också att<br />
man inte hade samma behov av<br />
närhet till service. Fortsättningsvis<br />
expanderade staden i accelererande<br />
hastighet ut över åkrarna.<br />
Jordbruksmarken innebar inga<br />
tydliga barriärer för att expandera<br />
utåt och industrins skriande<br />
behov av bostäder till sina anställda<br />
gav ett starkt incitament<br />
till den storskaliga bebyggelse<br />
som tog fart under sextiotalet.<br />
Staden omringas idag av infrastruktur,<br />
industriområden samt<br />
otillgänglig jordbruksmark och<br />
erbjuder således en låg andel allemansrättsligt<br />
tillgänglig mark.<br />
<strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30<br />
19
1970<br />
1980<br />
1966 invigdes den nya riksvägen<br />
E6:an som skonade <strong>Landskrona</strong><br />
från mycket genomfartstrafik.<br />
Samtidigt omvandlade man den<br />
gamla ban-vallen från järnvägen<br />
mot Eslöv till infartsgatan Österleden<br />
som idag upplevs som en<br />
tråkig infart mellan industriområdet<br />
och stadens baksida.<br />
Mycket av den industriella<br />
expan-sionen skedde genom utfyllnad<br />
i havet söder om staden.<br />
En stor del av utfyllnadsmaterialet<br />
är förorenat vilket är ett stort<br />
framtida problem. Verksamheterna<br />
påverkade miljön genom sina<br />
utsläpp och <strong>Landskrona</strong> var, och<br />
är till viss del fortfarande, ansedd<br />
som en smutsig och förorenad<br />
stad.<br />
1965 stod Pilåkersområdet<br />
färdigt. Samma år stod 2400 personer<br />
i bostadskö vilket gör att<br />
AB <strong>Landskrona</strong>hem har starka<br />
incitament att bygga vidare i stor<br />
skala norr om Ringvägen.<br />
1970-talet präglas av begynnande<br />
stagnation för industrin<br />
och behovet av nya hyreslägenheter<br />
minskar. 1972 finns<br />
det 18 tomma lägenheter i ett<br />
nybyggt hus i Silverängen. Trots<br />
detta fortsätter man att bygga<br />
ut Karlslundsområdet i några<br />
år till, i oförminskad skala. I<br />
slutet av sjuttiotalet så blöder<br />
AB <strong>Landskrona</strong>hem på grund<br />
av sina 500 outhyrda lägenheter.<br />
Under åttiotalet skrivs kontrakt<br />
med invandrarverket för att fylla<br />
på de tomma lägenheterna. Flera<br />
fastigheter omvandlas också till<br />
skolor och äldreboende. Så sent<br />
som 2007 rivs flerfamiljshus på<br />
Karlslund.<br />
Stora områden av enfamiljshus<br />
fortsätter att växa fram vid Borstahusen.<br />
HSB fortsätter sin expasion på<br />
Västra fäladsfarmarna.<br />
20 <strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30
2010<br />
Sedan 1980 har det inte byggts<br />
så mycket i staden. Kommunens<br />
expansion har främst skett i<br />
byarna.<br />
År 2000 invigdes Västkustbanan<br />
och järnvägsstationen flyttades ut<br />
från staden. Kommunikationerna<br />
blev bättre men man förlorade<br />
också en viktig målpunkt i<br />
stadskärnan. Kopplingarna<br />
mellan den nya stationen och<br />
staden behöver stärkas.<br />
Den havsnära stadsdelen<br />
Nyhamn byggdes under 00-talet.<br />
Trots dess närhet till stadskärnan<br />
saknas det service och fysiska<br />
kopplingar dit.<br />
Under 2012 byggs ute vid väg<br />
E6 en stor logistikanläggning<br />
som genererar många arbeten.<br />
Byggnaderna förändrar den<br />
visuella upplevelsen av staden.<br />
Utmaningar och framtid<br />
På 2010-talet är alltför få människor i staden i arbete. Tjänstesektorn, som på ett nationellt plan<br />
varit den mest framgångsrika i den postindustriella eran, är liten i <strong>Landskrona</strong> och visar på<br />
dålig tillväxt. Liksom en stor del av befolkningen är beroende av bidrag är även <strong>kommun</strong>en det<br />
för att kunna finansiera den <strong>kommun</strong>ala servicen, vilket inte är en lång siktigt hållbar situation.<br />
Människors förutsättningar skiljer sig mycket mellan olika områden i staden och utvecklingen av rika<br />
och fattiga områden pågår vilket medför att segregationen i staden stadigt ökar.<br />
Stadens allmänna status syns i låga fastighetspriser vilket för med sig att incitamenten för<br />
investeringar och nybyggnation av bostäder är lågt. Stadens kvaliteter (såsom vacker, spännande) och<br />
det gynnsamma läget i regionen tyder på att staden borde gå en ljus framtid till mötes, men bilden av<br />
staden och den egna framtidstron behöver stärkas.<br />
<strong>Landskrona</strong>s stora utmaningar står att finna i:<br />
• Den sociala situationen, desintegrationen och fysiska barriärer.<br />
• Långsam omställning till en postindustriella ekonomin och stadens rykte.<br />
• Mark och miljö – jordbruksmarken, föroreningar, klimathot och risker.<br />
<strong>Landskrona</strong>s framtid står att finna i:<br />
• Staden - de stadsmässiga kvalitéerna och korta avstånd till både stadsmiljö, gröna miljöer, kust<br />
och hav och det arkitektoniska kulturarvet.<br />
• Närheten till en stark region.<br />
• Den goda lokaltrafiken och den starka kopplingen till den regionala infrastrukturen.<br />
• Den mångkulturella och unga befolkningen.<br />
• En stark identitet i tillverkningsindustrin och en stor utvecklingspotential inom tjänstesektorn<br />
inklusive kreativa- och kulturella näringar.<br />
• Det rika kulturlivet och välutvecklade föreningslivet.<br />
<strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30<br />
21
STADSRUM OCH STADSLIV<br />
Blandad stadsbebyggelse<br />
Renodlade verksamhetsområden<br />
Funktionsindelning<br />
Tätortens funktionsuppdelning<br />
mel lan renodlade verksamhetsområden<br />
och övriga stadsdelar<br />
är väldigt tydlig. En förenklad<br />
beskrivning av <strong>Landskrona</strong>s tillväxt<br />
under senare decenier är att<br />
stadsbebyggelsen har expanderat<br />
norrut och verksamhetsutbyggnaderna<br />
först söderut och sedan<br />
österut.<br />
Slutsatser<br />
• Begreppet blandstad syftar<br />
till en strukturell och funktionell<br />
uppblandning av stadens<br />
funktioner, och är eftersträvansvärd<br />
i de flesta fall.<br />
• En viss funktionsindelning<br />
krävs dock då vissa verksamheter<br />
kräver ett avstånd till<br />
känsliga samhällsfunktioner.<br />
• De östra delarna behöver studeras<br />
inte minst med anledning<br />
av det stationsnära läget.<br />
Enfamiljsbostäder<br />
Flerfamiljsbostäder<br />
Centrumfunktioner<br />
Offentliga byggnader<br />
Övriga verksamheter<br />
N<br />
Ö<br />
V<br />
S<br />
22 <strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30
Blandstadens funktioner<br />
Nedan visas en mer detaljerad<br />
indelning, än vidstående karta,<br />
av de olika funktionerna inom<br />
<strong>Landskrona</strong> stad. Främst är det<br />
förekomsten av bostadstyper,<br />
offentliga byggnader samt<br />
centrumfunktioner som kartläggs.<br />
Det finns tydliga skillnader<br />
mellan de östra och västra<br />
delarna av <strong>Landskrona</strong> i fråga<br />
om typ av bostad. Beståndet av<br />
flerfamiljsbostäder är mycket lågt<br />
i de västra delarna till förmån<br />
för enfamiljshus. Däremot<br />
karakteriseras de östra delarna,<br />
och framför allt de perifera<br />
delarna i norr, av en övervikt av<br />
flerbostadshus.<br />
Skalmässigt är områdena med<br />
olika bostadstyper större ju<br />
längre ut från centrum man<br />
kommer. Nära stadskärnan kan<br />
kvarter med olika bostadstyper<br />
ligga intill varandra. Längre ut<br />
är det betydligt större områden,<br />
ofta omgivna av starka barriärer<br />
eller gränser. Bilden visar också<br />
typligt hur avskärmat från<br />
annan bostadsbebyggelse eller<br />
stadsbebyggelse som Örja och<br />
de södra delarna av Strandvägen<br />
ligger.<br />
Stadskärnan i <strong>Landskrona</strong>, ofta<br />
den del som kallas centrum,<br />
är geografiskt belägen i den<br />
sydligaste delen av staden. Här<br />
finns en blandning av bostäder,<br />
handel och kontor som avtar<br />
ju längre norrut man kommer.<br />
Centrumfunktioner eller service<br />
finns också utspridd i övriga<br />
staden. Ett tydligt stråk finns<br />
längs med Repslagargatan och<br />
Kolonigatan mellan Vilan och<br />
järnvägsstationen. Även på<br />
Öster, i Karlslund och längs<br />
med Artillerigatan finns viss<br />
förekomst av centrumfunktioner.<br />
Förutsättningarna för dessa<br />
stråk skapas i stor utsträckning<br />
av rörelseströmmar till fots och<br />
cykel eller av hållplatslägen för<br />
bussarna.<br />
Den offentliga servicen eller<br />
andra offentliga byggnader<br />
finns spridda över hela staden.<br />
Viss koncentration kan noteras i<br />
Karlslund. Även sjukhuset upptar<br />
en påtagligt område.<br />
<strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30<br />
23
Levande gaturum<br />
Ett rikt stadsliv skapas av många<br />
olika anledningar. Publika och<br />
tillgängliga bottenvåningar är<br />
en av dem. Den översiktliga<br />
kartläggningen visar på tydliga<br />
stråk av publika lokaler som<br />
affärer, restauranger etc. Det fi<br />
nns även en del tomma lokaler<br />
som står lediga.<br />
En koncentration av affärslokaler<br />
finns längs gågatorna i kvarteren<br />
kring Rådhustorget. Även<br />
infartsgatorna som Norra<br />
Infartsgatan och Föreningsgatan<br />
har en koncentration av<br />
affärslokaler i bottenvåningarna.<br />
Detta trots att de i viss mån har<br />
förlorat sin betydelse som entré<br />
till staden.<br />
Någon tydligt mönster kring vilka<br />
lokaler som står tomma finns inte<br />
riktigt att urskilja, i varje fall inte<br />
kring dess geografiska placering.<br />
24 <strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30
Landmärken<br />
Stråk<br />
Barriärer<br />
Knutpunkter<br />
Distrikt<br />
Stadsbild<br />
En stadsbildsanalys syftar till<br />
att beskriva hur staden upplevs<br />
och används. Analysen på kartan<br />
ovan är en första skiss som kan<br />
utvecklas under arbetets gång i<br />
takt med att allt fler uppfattningar<br />
dokumenteras. Fem aspekter brukar<br />
beskrivas enligt nedan.<br />
Knutpunkter/noder är strategiska<br />
punkter med intensiv användning<br />
ofta lokaliserade där två<br />
stråk möter varandra. Det är platser<br />
dit folk färdas eller uppehåller<br />
sig, knutpunkter utgör händelser<br />
längs med stråken<br />
Stråk är de leder vi rör oss på.<br />
Till exempel kan det vara gator,<br />
vägar, kanaler eller järnvägar.<br />
Utifrån dessa stråk observerar vi<br />
andra element i omgivningen och<br />
orienterar oss med hjälp av till<br />
exempel landmärken.<br />
Barriärer kan beskrivas som linjära<br />
element som ses som gränser<br />
mellan två ytor/områden. Barriärer<br />
kan ibland ur annan betraktelsenivå<br />
fungera som stråk; en motorväg<br />
kan vara både en barriär<br />
och ett stråk.<br />
Landmärken är fysiska objekt<br />
som bidrar till orienterbarheten<br />
på orten. Landmärken kan vara<br />
höga och synas på långt avstånd<br />
eller lokala och synas ur vissa<br />
vinklar.<br />
Distrikt är stora områden med<br />
en identifierbar karaktär som är<br />
möjliga att gå in i. Exempel på distrikt<br />
kan vara ett industriområde,<br />
ett karaktäristiskt bostadsområde<br />
eller ett större parkområde.<br />
<strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30<br />
25
Trafiksituation<br />
När trafiknätet i staden är<br />
finmaskigt innebär det att resor<br />
inte behöver göras via onödiga<br />
omvägar och genomsläppligheten<br />
är större. Stora delar av<br />
<strong>Landskrona</strong> har en god maskvidd,<br />
men de norra delarna avviker.<br />
Gatustrukturen är nära kopplad till<br />
de ideal som varit förhärskande<br />
när områdena anlades och<br />
efterkrigstidens stadsmiljöer har<br />
nästan konsekvent handlat om<br />
att trafikseparera olika trafikslag<br />
för att skapa framkomlighet för<br />
bilen på bekostnad av andra<br />
trafikslags rörelsefrihet. Samtida<br />
trafikplanering tar allt oftare<br />
utgångspunkt i att samla trafikslag<br />
till samma gaturum, men att<br />
anpassa hastighet och utformning<br />
efter de oskyddade trafikanterna.<br />
Innerstaden avlastas via de yttre<br />
större vägarna, exempelvis<br />
Ringvägen och Österleden. Dessa<br />
leder är även anvisade leder för<br />
större lastbilar och transporter<br />
med farligt gods.<br />
<strong>Landskrona</strong>s täthet och topografi<br />
innebär att staden har en väsentlig<br />
del trafikanter som väljer cykeln<br />
framför bilen. Av alla resor som<br />
görs i <strong>kommun</strong>en är 25% till fots<br />
eller cykel.<br />
Kollektivtrafiken i staden växer<br />
i antal resenärer och staden<br />
är relativt välförsörjd med<br />
busslinjer.<br />
Led för frakt av farligt gods<br />
Huvudleder för biltrafik<br />
separerad gc-väg<br />
gc-väg i blandtrafik<br />
avsaknad av väsentlig länk<br />
Stadsbusstrafik i <strong>Landskrona</strong><br />
Gång- och cykellänkar i <strong>Landskrona</strong><br />
26 <strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30
Integrerade stadsrum<br />
<strong>Landskrona</strong> tätort kan tyckas ha<br />
en mycket stor innerstad för att<br />
vara en stad med cirka 30000<br />
invånare. Den täta integrerade<br />
stadsstrukturen sträcker sig mer<br />
än 1,5 km från Rådhustorget.<br />
Inom dessa delar är gaturummen<br />
tydligt definierade av huskroppar.<br />
Gatunätet omsluter kvarteren<br />
vilket innebär att det finns mycket<br />
få återvändsgator eller enklaver.<br />
En sådan stadsstruktur brukar<br />
kallas för ”öppen” eftersom den<br />
medger en hög genomsläpplighet,<br />
gena vägval och en stor frihet att<br />
välja väg. Detta brukar också<br />
betyda att folklivet är rikare.<br />
Detta i sin tur stärks ytterligare<br />
om dessutom entrépartier är<br />
placerade utmed gatorna och<br />
det finns inslag av publika<br />
bottenvåningar. Områden som<br />
inte har en öppen stadsstruktur är<br />
svårare att nå och röra sig igenom.<br />
Anledningarna till detta kan vara<br />
flera, exempelvis omgivande hav<br />
i Nyhamns fall, eller barriärer<br />
med extern trafikmatning som i<br />
Karlslund. Områdena kan mycket<br />
väl ha en fungerande intern<br />
<strong>kommun</strong>ikation, men är svåra att<br />
nå från omkringliggande gator<br />
och stadsdelar.<br />
Slutsatser<br />
• En tät stad med finmaskig<br />
trafikstruktur ger upphov till<br />
mer folkliv<br />
• Gång- och cykeltrafikanter<br />
kan lättare ta den genaste<br />
vägen.<br />
• Handel och verksamheter kan<br />
lokaliseras till attraktiva lägen<br />
utmed de gator som har störst<br />
potential för folkströmmar.<br />
• Få återvändsgator skapar<br />
mindre onödig biltrafik<br />
Lättillgängliga offentliga natur- eller parkområden<br />
Stadsdelar med försvårad kontaktbarhet<br />
Högintegrerad tät stadsstruktur<br />
Verksamheter samt mindre områden<br />
<strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30<br />
27
Interna barriärer<br />
Stenorsvägen, Österleden,<br />
Hälsingborgsvägen, Löpargatan<br />
och Ringvägen skapar, på<br />
många håll i staden, tydliga<br />
barrärer. Samtidigt är vägarna en<br />
essentiell och ofrånkomlig del av<br />
infrastrukturen. Det krävs därför<br />
nya koncept och former för att<br />
överbrygga barrärsfunktionerna<br />
utan att hämma vägarnas<br />
funktionalitet.<br />
Andra interna barriärer i staden<br />
kan vara mer eller mindre svårgenomsläppliga<br />
park- och<br />
na tur områden, antingen av<br />
trygghetsskäl eller för att de är<br />
inhängnade.Grönområdet söder<br />
om Kopparhögarna är en sådan<br />
barriär. Inne staden fungerar både<br />
Karslundsparken, kyrkogården<br />
och Excersisfältet som barriärer.<br />
Främst hindras öst-västlig<br />
<strong>kommun</strong>ikation. I stadskärnan<br />
är kanalerna kring Citadellet<br />
och hamnen vid Kassakroken<br />
påtagliga barriärer.<br />
Även bebyggelsekvarter kan<br />
på sina håll innebära barriärer,<br />
framför allt då lite större områden<br />
inte möjliggör passage på grund<br />
av av sin användning, exempelvis<br />
sjukhuskvarteret och vissa<br />
verksamheter inne i staden.<br />
Slutsatser<br />
• Majoriteten av de vägar i<br />
staden som uppfattas som<br />
interna barriärerna innebär<br />
inga andra miljöstörningar<br />
eller risker, med undantag<br />
av Österleden och del av<br />
Ringvägen. Det betyder att<br />
dessa bör kunna omgestaltas<br />
till gaturum som möjliggör<br />
vistelse och korsande rörelser.<br />
• <strong>Landskrona</strong>s centrala delar<br />
innehåller inte några<br />
nämnvärt stora barriärer,<br />
avstånd, eller höjdskillnader,<br />
vilket är positivt. De barriärer<br />
som påtalats kan överbryggas<br />
med tydlig stråkutveckling.<br />
Hälsingborgsvägen<br />
Löpargatan<br />
Österleden<br />
Stenorsvägen<br />
Ringvägen<br />
Interna barriärer i stadsnätet - större trafikleder<br />
Interna barriärer i stadsnätet - grönstruktur och fastigheter<br />
28 <strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30
Externa barriärer<br />
Större barriärer som inverkar<br />
på stadskärnans geografiska<br />
utvecklingsmöjligheter kan generellt<br />
beskrivas som följande:<br />
1. Havet.<br />
Stadsutvecklingen har historiskt<br />
varit starkt knuten till havet.<br />
Samtidigt som havet utgör en<br />
barriär för utbyggnad västerut<br />
har staden kontinuerligt vuxit ut<br />
i havet, framförallt söderut med<br />
varvsverksamhet och industrier.<br />
Även om det inte kan uteslutas,<br />
får man dock inse begränsningen<br />
som kustlinjen lägger för framtida<br />
expansion av staden västerut.<br />
2. Österleden-Industrijärnväg-<br />
Väster industriområde.<br />
Söder om stadskärnan ligger<br />
Österleden och bakom denna<br />
större infartsled ligger industrispår<br />
och Väster industriområde.<br />
3. Östra randzonen längs<br />
Västkustbanan<br />
Stadens östra zon har delvis<br />
flyttats ut till E6:an i och<br />
med nybyggnationerna på<br />
Weibullsholm. Dock kvarstår<br />
verksamhetsområden längs<br />
Stenorsvägen och utmed<br />
Österleden som ihop med<br />
Västkustbanan fungerar som<br />
barriärer för utbyggnad österut.<br />
4. E6<br />
Mellan Västkustbanan och E6:an<br />
har stadens gräns delvis flyttats<br />
ut i och med DSV-etableringen<br />
på Weibullsholm. E6:an innebär<br />
i dagsläget en definitiv gräns för<br />
<strong>Landskrona</strong> tätort. Gränslandet<br />
mellan E6 och Västkustbanan är<br />
relativt odefinierat och används<br />
till största del för jordbruk.<br />
Slutsatser<br />
• Både väg E6 och<br />
Västkustbanan är barriärer i<br />
<strong>Landskrona</strong>s östra delar som<br />
också definierar var staden<br />
börjar och slutar.<br />
• Även om det skulle vara<br />
möjligt att överbrygga<br />
barriärverkan innebära dessa<br />
även miljöstörningar och<br />
risker som måste beaktas.<br />
<strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30<br />
29
Täthet och hålrum<br />
<strong>Landskrona</strong>s stadslanskap har<br />
en relativt välutnyttjad struktur<br />
med byggnadskroppar i slutna<br />
kvarter längs gatulivet. Detta till<br />
trots finns det finns outnyttjade<br />
områden eller lucktomter inne i<br />
staden som kan utnyttjas till nya<br />
funktioner.<br />
Utöver lucktomter som ej har<br />
blivit exploaterade än, har staden<br />
en skiftande densitet. Byggnadskropparna<br />
tar i anspråk mer eller<br />
mindre markyta och således finns<br />
potential för eventuella kompletteringsåtgärder<br />
och förätning.<br />
Det är främst de senare årsringarna<br />
som bär på sådan potential<br />
då själva centrum är tätt exploaterat.<br />
Man bör samtidigt beakta<br />
eventuella framtida behov av mer<br />
mark för dagvattenfördröjning<br />
vid häftiga regn.<br />
Tätheten hos den bebyggda miljöns fotavtryck på<br />
markytorna representeras av mörkare färgskala i kontrast<br />
till den ljusa glesare bebyggelsen.<br />
Det finns även ytor i staden som indirekt ej har någon<br />
egentlig funktion. I många fall utgörs dessa ytor av<br />
vägkanter och diverse skyddsavstånd.<br />
Kompletteringsmöjligheter att överväga samt lucktomter i<br />
<strong>Landskrona</strong> stad samt omgivning.<br />
30 <strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30
Helhet och delområden<br />
Fördjupningen av översiktsplanen ska behandla hela <strong>Landskrona</strong> tätort. Vissa områden kommer att studeras<br />
mer i detalj. Vilka dessa blir kommer avgöras under hand, men de sex områdena som finns inringade<br />
på kartan har diskuterats. På följande sidor redovisas kortfattade karaktärsbeskrivningar för olika områden<br />
i <strong>Landskrona</strong>. Även dessa kommer att utgöra ett underlag för den fördjupade översiktsplanen.<br />
<strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30<br />
31
Södra stadskärnan<br />
Den historiska stadskärnan är<br />
belägen inom detta område. Den<br />
urbana formen utgörs av en tydlig<br />
kvartersstad. Inom området finns<br />
stora deler av stadens detaljhandel,<br />
restauranger och kontor men även<br />
ett stort antal offentliga byggnader<br />
och verksamheter såsom stadshus,<br />
polishus, rådhus och kyrka. Trots<br />
det havsnära läget präglas inte<br />
området av närheten till havet.<br />
Norra stadskärnan<br />
Norrut fortsätter i huvudsak slutna<br />
kvarter att prägla stadskärnans<br />
täta gaturum. Byggnader i<br />
4-5 våning med en hög täthet<br />
ger intryck av en innerstad. I<br />
området finns en blandning av<br />
funktioner med skolverksamheter,<br />
föreningslokaler, handel och<br />
restauranger.<br />
Rekreationella innerstaden<br />
Detta område innehar in mindre<br />
del bostäder i Nyhamnsområdet<br />
som har en typisk karaktär<br />
av svensk 2000-tal havsnära<br />
bebyggelse. Attraktionen här<br />
ligger inte i arkitekturen så mycket<br />
som havet, stranden, utblickarna,<br />
koloniträdgårdarna och framförallt<br />
Citadellet och konsthallen.<br />
Mycket grönska präglar området,<br />
som kan beskrivas som ett större<br />
sammanhängande parkområde.<br />
En gästhamn bidrar även till viss<br />
aktivitet sommartid.<br />
32 <strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30
Östra <strong>Landskrona</strong> del 1<br />
Karaktären ger ett intryck av äldre<br />
bostadsområde med främst slutna<br />
kvarter av huvudsakligen bostäder.<br />
Ofta är bebyggelsen 3-4 våningar<br />
hög, men det förekommer även ett<br />
parti med gatuhus samt några äldre<br />
friliggande bostäder.<br />
Arkitekturen är varierande men<br />
håller på många håll hög klass<br />
med tydliga inslag av Frans<br />
Ekelunds stadsbyggnadsideal samt<br />
välbevarade sekelskifteshus och<br />
markbeläggning av hög kvalitet.<br />
Gaturummen är relativt snäva med<br />
parkeringsplatser längs gatorna och<br />
smala trottoarer.<br />
Östra <strong>Landskrona</strong> del 2<br />
Detta område präglas till hälften<br />
av friliggande bostäder, och<br />
hälften av en sluten kvartersstad<br />
med främst bostäder, men<br />
även vissa verksamheter längs<br />
Föreningsgatan. Bebyggelse främst<br />
i puts eller tegel. <strong>Landskrona</strong>s<br />
gamla vattentorn är ett tydligt<br />
landmärke som numera inhyser<br />
bostäder. Bebyggelsens ålder<br />
varierar från sekelskifte ända fram<br />
till 1990-tals friliggande bostäder,<br />
samt nybyggda BoKlokhus längs<br />
Kolonigatan.<br />
Egnahem och gathus<br />
Friliggande äldre<br />
bostadsbebyggelse, flerbostadshus<br />
samt mindre fribyggargatuhus<br />
präglar detta område.<br />
Utformningen är inspirerad<br />
av trädgårdsstadsideal, med<br />
flerbostadshus utmed störregator<br />
och friliggande villor inom<br />
kvarteren. Kvarntorget är ett äldre<br />
område som har ett organiskt<br />
gatunätsmönster och kan upplevas<br />
svårorienterat. Hela området<br />
upplevs som charmigt med sin<br />
variation, krökta gaturum, grönska,<br />
hög standard på gatubeläggning,<br />
arkitektur och skötsel av<br />
fastigheter.<br />
<strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30<br />
33
Väster del 1<br />
Området innhar en del sluten<br />
kvartersstruktur men består även<br />
av uppbrutna kvarter och gathus.<br />
Längs Artillerigatan förekommer<br />
en del kommers. Tegel är i princip<br />
det uteslutande byggmaterialet, och<br />
likaså används klinkers på många<br />
av trottoarerna. Gaturummen<br />
är mycket tydligt definierade<br />
genom att byggnadskropparna<br />
med entréer ligger i direktkontakt<br />
med trottoaren. Detta skapar<br />
tydliga folkströmmar och<br />
gynnar etableringar. Generellt<br />
är byggnadshöjderna i denna<br />
stadsdelen vanligast kring 2-3<br />
våningar, även om det förekommer<br />
undantag främst i de södra där<br />
uppåt 7 våningar förekommer.<br />
Väster del 2<br />
Tegeltraditionen är påtaglig i denna<br />
del som innehar en blandning<br />
av flerbostadshus, radhus och<br />
friliggande villor. Området har<br />
en tydligare bostadsprägel och<br />
öppnar även upp sig mer mot<br />
Excersisfältet än övriga Väster<br />
som vänder sig mot Artillerigatan.<br />
Carl XI:s väg korsar området på<br />
diagonalen och karaktärerna på<br />
bebyggelsen skiljs åt.<br />
Kuststräcka<br />
Detta stadsrum är en stor<br />
öppenhet mitt i <strong>Landskrona</strong> där<br />
havets närhet blir påtaglig samt<br />
även inhyser naturreservatet<br />
Excerssifältet. Ett populärt<br />
gångstråk finns längs<br />
vattenkanten, dit även några av<br />
stadens pampigare friliggande<br />
bostadshus förekommer.<br />
34 <strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30
Borstahusen<br />
Ett äldre fiskeläge som i<br />
dagsläget är mycket populärt<br />
utflyktsmål sommartid, då området<br />
översvämmas av badgäster och<br />
campingen är fullbelagd. Främst<br />
bebyggelse i ett plan av tegel med<br />
en tydlig placering längs kusten.<br />
Borstahusen har på senare år<br />
vuxit ihop med <strong>Landskrona</strong> och<br />
integrerats i stadsstrukturen,<br />
men dess karaktär är fortfarande<br />
omisskännlig.<br />
Norr om Borstahusen är<br />
campingområdet beläget.<br />
Bostadsområden norr<br />
Dessa kvarter innehåller allt från<br />
60-talsområden till nybyggda<br />
bostäder. Varje nybyggd etapp har<br />
inneburit ett nytt område med en<br />
egen struktur. De gemensamma<br />
nämnarna är endast de större<br />
infartsgatorna Löpargatan och<br />
Hälsingborgsvägen.<br />
Miljonprogram<br />
I denna del av staden<br />
finns de största bestånden<br />
av de tidstypiska<br />
miljonprogramsutbyggnaderna<br />
från 1965-73. Området har ett<br />
enhetligt uttryck med likfärgade<br />
tegelhus, stora öppna gräsytor<br />
och trafikmatning utifrån.<br />
Storskaligheten är mycket<br />
påtaglig på de flesta platser och<br />
gångavstånden är långa mellan<br />
målpunkter. Området inhyser<br />
även en mängd skolfunktioner<br />
(bland annat gymnasieskola)<br />
samt idrottsanläggning och<br />
fotbollsstadium. Detta leder<br />
till att området används flitigt<br />
alla tider av dygnet i större<br />
utsträckning än många andra<br />
renodlad bostadsområden i<br />
<strong>Landskrona</strong>.<br />
Centralt beläget är en<br />
torgfunktion, samt busslinjer,<br />
och dagligvaruhandel.<br />
<strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30<br />
35
Verksamhetsområde<br />
Området är beläget mellan<br />
Västkustbanan och Stenorsvägen<br />
och innehar främst ickestörande<br />
verksamheter, kontor, och lager.<br />
Karaktären i detta område är<br />
främst enplans byggnader, med en<br />
större asfaltytor, men även en del<br />
överblivna gräsytor förekommer.<br />
Verksamhetsområde<br />
Som infart till staden ligger ett<br />
område som innehar trafikmässigt<br />
lättillgängliga funktioner. Det<br />
finns livsmedel, sällanköpshandel,<br />
biltvätt mm. Området innehar även<br />
ett par större industrietableringar<br />
och karaktären är relativt spretig,<br />
med ömsom verksamheter, ömsom<br />
handel och bensinmackar.<br />
Örja<br />
Beläget längs Malmövägen som<br />
infart till <strong>Landskrona</strong> ligger<br />
Örja samhälle. När den tidigare<br />
järnvägen till Eslöv blev infartsgata<br />
till <strong>Landskrona</strong> för biltrafik<br />
skars detta samhälle helt av<br />
från den övriga stadsstrukturen.<br />
Arkitektoniskt innehar området<br />
många fina äldre byggnader som<br />
ligger i ett samlat mönster likt<br />
egnahemsidealen.<br />
36 <strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30
Industrilandskap.<br />
Denna del av <strong>Landskrona</strong> innefattar<br />
stadens tyngre industrier med bland<br />
annat varvsområdet.<br />
Stadsdelen präglas av en<br />
storskalighet som inte återfinns<br />
på andra håll i staden. Gatorna<br />
har en stor dimensionering likaså<br />
byggnadskropparna, fastigheterna,<br />
samt den tekniska infrastrukturen.<br />
Lundåkraområdet innefattar stadens<br />
fd deponi, med lakvattendammar,<br />
återvinningscentral men även ett<br />
koloniområde samt småbåtshamn.<br />
Blandat verksamhetsområde.<br />
Zonen mellan den storskaliga<br />
industrin i söder och stadskärnan<br />
präglas av ett något äldre och<br />
småskaligare verksamhetsområde.<br />
Dock förekommer även i detta<br />
område en storskalighet med stora<br />
öppna ytor, mycket asfaltsytor<br />
och gräs. Det förekommer<br />
mindre verksamheter exempelvis<br />
bilverkstäder och även en del<br />
handel i detta område.<br />
<strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30<br />
37
Stadsdelarnas demografi<br />
<strong>Landskrona</strong> har enligt senaste mätning, den 31 december 2010, 41234 invånare. Av befolkningen<br />
i <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> bor cirka 75 % av invånarna inne i staden vilka i dagsläget uppgår<br />
till cirka 32000. <strong>Landskrona</strong> stad har ett tydligt avvikande befolkningsmönster gentemot<br />
riksgenomsnittet. Den största avvikande faktorn är avsaknaden av personer i åldrarna 25-53 år.<br />
Att denna familjebildande ålderskategori avsaknas i staden innebär även att barn och ungdomar<br />
upp till 18 år är underrepresenterade i befolkningsstatistiken. Invånare som är 50 år och äldre<br />
är överrepresenterade i nästan alla stadsdelar i <strong>Landskrona</strong>. <strong>Landskrona</strong> centrum har även länge<br />
haft en befolkning med en hög andel utanförskap och arbetslöshet, vilket är en ovanlig situation<br />
i västeuropeeiska städer, där det täta, historiska centrumet ofta utgör den mest attraktiva delen<br />
i staden.<br />
”Norra Borstahusen”<br />
”Säbyholm”<br />
”Weibullsholm”<br />
”Kronan”<br />
38 <strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30
Åldersfördelningen i <strong>Landskrona</strong> stad<br />
<strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30<br />
39
TEMATISKA <strong>PM</strong> - INSPEL TILL FRAMTIDSDISKUSSIONEN<br />
Fördjupad översiktsplan över <strong>Landskrona</strong><br />
stad<br />
Tematiska <strong>PM</strong><br />
Arkitektur i <strong>Landskrona</strong><br />
2012‐01‐30<br />
Fördjupad översiktsplan över <strong>Landskrona</strong><br />
stad<br />
Tematiskt <strong>PM</strong><br />
Mobilitet <strong>Landskrona</strong><br />
Fördjupad översiktsplan över<br />
<strong>Landskrona</strong> stad<br />
Tematiska <strong>PM</strong><br />
Arkitektur i <strong>Landskrona</strong><br />
Vad är <strong>Landskrona</strong>? En del av svaret får man om man tittar på hur<br />
staden ser ut, dess arkitektur och struktur. <strong>Landskrona</strong> innehåller en<br />
stor mängd hus och välbevarade bebyggelsemiljöer av mycket hög<br />
kvalitet. Tegel och puts är vanliga fasadmaterial och som takmaterial<br />
har tegel använts från 1700-talet till idag. Ett fl ertal kända arkitekter<br />
har verkat i staden under årens lopp – stadsarkitekterna Fredrik<br />
Sundbärg under tidigt 1900-tal och därefter Frans Ekelund fram<br />
till 1960-talet. Andra namnkunniga arkitekter som skapat omskriven<br />
arkitektur i staden är Arne Jacobsen med idrottshallen 1964, Ralph<br />
Erskine med Esperanza 1970, Sten Samuelsson med konsthallen<br />
1963 och stadshuset 1976, Bengt Blasberg/Henrik Jais Nielsen med<br />
Suprahuset, Gert Wingårdh med tillbyggnaden av Citadellbadet. Det<br />
senaste tillskottet är Japanhuset ritat av Elding och Oscarson som<br />
2010 blev nominerat till Kasper Salinpriset. Listan kan göras lång.<br />
Hur ser morgondagens arkitektur ut? Hur åstadkommer vi ett långsiktigt<br />
hållbart byggande? Hur bevarar vi <strong>Landskrona</strong>s vackra miljöer?<br />
Hur gör vi framtidens <strong>Landskrona</strong> unikt, till en stad ännu mer<br />
värd att besöka, verka och bosätta sig i?<br />
Mobilitet<br />
Transporterna står för cirka 77 % oljeproduktanvändning (MWh)<br />
i Sverige. Den genomsnittliga reslängden/person och dag i <strong>Landskrona</strong><br />
är 48 km. Bilen används för de fl esta resor, 55 %, därefter<br />
kommer cykel med 15 %. De mest trafi kerade vägarna i <strong>Landskrona</strong><br />
är, förutom E6, Österleden, Ringvägen, Föreningsgatan, Stenorsvägens<br />
norra del, Storgatan, Eriksgatan, Norra Infartsgatan och<br />
Hälsingborgsvägen. <strong>Landskrona</strong> har ett väl utbyggt gång- och cykelnät<br />
som binder samman viktiga målpunkter och som sträcker sig<br />
ut till byarna. Kollektivtrafi knätet i <strong>Landskrona</strong> trafi keras av tåg,<br />
region bussar och stadsbussar. Trådbussarna som förbinder centrum<br />
med stationen invigdes 2003 och är idag ett välkänt varumärke för<br />
<strong>Landskrona</strong>. Stadens kollektivtrafi k måste fortsätta att öka för att<br />
målet om ett mer hållbart samhälle ska uppnås. Förbättringar i gatu<br />
nätet som prioriterar kollektivtrafi ken måste göras. Bra cykel parkeringar<br />
och lämpliga placeringar av dessa krävs för att det ska vara<br />
enkelt, säkert och smidigt att parkera sin cykel.<br />
Hur skall bilanvändandet minska? Hur kan gång, cykel och kollektiva<br />
resor göras attraktivare? Var behövs nya cykelstråk, nya cykelställ,<br />
nya busslinjer och hållplatser? Kan cykeluthyrning på strategiska<br />
platser vara en idé?<br />
Framtidens klimat<br />
Med stigande temperatur kan klimatet antas bli torrare på sommaren<br />
och regnigare på vintern. Den totala nederbörden ökar och havet<br />
stiger. Frekvensen av extrema vädersituationer ökar och medför risk<br />
för översvämningar, fuktproblem i byggnader, ökad erosion, hälsorisker<br />
(värme och nya farsoter) samt förändrade förutsättningar för<br />
växt- och djurliv. I <strong>Landskrona</strong> bör områden där problem kan förväntas<br />
uppstå identifi eras och möjligheter att sätta in skydd planeras.<br />
40 <strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30<br />
Framtidens klimat<br />
2012-01-30
Till exempel måste ytor för öppen dagvattenhantering avsättas, plats<br />
för murar mot havet planeras in, strategier för att trygga vatten- och<br />
avloppsförsörjningen utarbetas. Samhällsplaneringen måste också<br />
skapa förutsättningar för minskade utsläpp av växthusgaser genom<br />
att planera för en tät och blandad stad med god kollektivtrafi k och<br />
bra gång- och cykel möjlig heter. Grönska tar upp koldioxid och partiklar,<br />
förbrukar regnvatten och bidrar till en jämnare temperatur. Att<br />
även ge utrymme för grönska i stadsmiljön är därför viktigt.<br />
Hur anpassar vi <strong>Landskrona</strong> till kommande klimatförändringar? Hur<br />
skapar vi en långsiktigt hållbar stad där det är möjligt att leva Fördjupad klimatsmart?<br />
översiktsplan över<br />
<strong>Landskrona</strong> stad<br />
Lekfulla <strong>Landskrona</strong><br />
Kultur- och fritidsverksamhet har stor betydelse för människors levnadsvillkor,<br />
trivsel och hälsa. Verksamhets- och aktivitets utbudet<br />
ger upplevelser, kunskap, spänning, motion, avkoppling<br />
med mera och är en viktig grund för etableringen av sam hällets<br />
sociala nätverk. Den ökade arbetspendlingen och skolans skiktning<br />
gör att behovet av överbryggande mötesplatser på en ort<br />
är starkare idag än förr i tiden. Möjligheten till motion måste också<br />
fi nnas i direkt anslutning till livet i människors vardag. Det entreprenörsområde<br />
som numera sammanfattas i kreativa, kulturella näringar<br />
har visat sig ha stor betydelse för närings livs utvecklingen<br />
i en ort samt på dess kulturella och soci ala miljö. <strong>Landskrona</strong> har<br />
goda förutsättningar att vara attraktivt för entreprenörer inom dessa<br />
näringar. Kulturnämnden har med stöd från Utvecklingsstiftelsen<br />
och Region Skåne startat ett projekt som syftar till att stimulera en<br />
företagstillväxt i <strong>Landskrona</strong> inom dessa näringar.<br />
Tematiska <strong>PM</strong><br />
Lekfulla <strong>Landskrona</strong><br />
2012-01-30<br />
Hur kan vi stärka <strong>Landskrona</strong>s profi l som en kuststad med ett stort<br />
utbud av kultur och fritidsaktiviteter? Hur kan vi skapa en stad för<br />
entreprenörer inom kreativa och kulturella näringar? Vilka aktiviteter<br />
fi nns i framtidens <strong>Landskrona</strong> – temalekplatser, skatepark, motionsspår<br />
i centrum, citybadstrand, kallbadhus, ridled?<br />
Fördjupad översiktsplan över <strong>Landskrona</strong> stad<br />
Tematiskt <strong>PM</strong><br />
1<br />
Gröna och blå strukturer<br />
Fördjupad översiktsplan över<br />
<strong>Landskrona</strong> stad<br />
Gröna och blå strukturer<br />
Grönområdena i städer och tätorter hänger samman och bildar en<br />
helhet – en grön struktur. Grönstrukturen omfattar den obebyggda<br />
marken med dess vegetation, vattenmiljö, fl ora och fauna. Begreppet<br />
omfattar allt från parker till vild natur. Stadens grönstruktur fyller<br />
många funktioner för både männi skan, miljön och klimatet. Grönområden<br />
kan ge platser för re kreation, lek och möten för alla åldrar<br />
och grupper i samhället och bidra till bättre folkhälsa, demokrati och<br />
välfärd. Gröna rum som är artrika främjar naturförståelse och bidrar<br />
till stadens biologiska mångfald. Grönskan bidrar till stadens hälsa<br />
genom att fungera som luftrenare, stoftfi lter och bullerdämpare. En<br />
väl utbyggd grönstruktur är en förutsättning för att skapa en attraktiv<br />
och långsiktigt hållbar stad.<br />
Andelen grönområde i <strong>Landskrona</strong> tätort är 115 m2 per person,<br />
vilket är det samma som snittvärdet i sydvästskåne. Andelen grönområde<br />
per person i de 10 största städerna i Sverige ligger mellan<br />
Tematiskt <strong>PM</strong><br />
Gröna och blå strukturer<br />
Stadsbyggnadsförvaltningen<br />
Stadsmiljöavdelning<br />
2011-11-30<br />
<strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30<br />
1<br />
41
Tematiskt <strong>PM</strong><br />
HÅLLBARHET<br />
med<br />
fokus på folkhälsa<br />
Underlag till fördjupadd översiktsplan för <strong>Landskrona</strong> tätort<br />
2012-01-30<br />
Fördjupad översiktsplan över<br />
<strong>Landskrona</strong> stad<br />
153 och 373 m2 per person. Stadens grönstruktur är ständigt utsatt<br />
för bebyggelsetryck. Hållbar stadsutveckling genom förtätning ger<br />
bättre möjligheter till god kollektivtrafi k och service samtidigt som<br />
den värdefulla åkermarken kring staden sparas.<br />
En ständig fråga är därför inom vilka obebyggda områden som<br />
<strong>Landskrona</strong> kan förtätas? Vilka grönområden är omistliga? Vilken<br />
typ av grönområden saknas och hur kan nya tillskapas? Vilka grönområden<br />
bör kopplas ihop? Hur ser framtidens koloniområde ut?<br />
Folkhälsa och hållbarhet<br />
En god hälsa, ekonomisk tillväxt och en sund, säker och hälsosam<br />
miljö är faktorer som är ömsesidigt beroende av varandra och är<br />
förutsättningar för en hållbar utveckling. Insatser för att<br />
främja och förbättra folkhälsan är därför av stor betydelse för samhällsutvecklingen.<br />
För att uppnå god folkhälsa inom ett område<br />
krävs inte enbart ett genomsnittligt bra värde av folkhälsan, utan<br />
också att skillnaderna mellan olika grupper inom området är så små<br />
som möjligt. Utgångspunkten för folkhälsoarbetet i <strong>Landskrona</strong><br />
stad är det övergripande målet för folkhälsa som har formulerats<br />
av Sveriges regering: att skapa samhälleliga förutsättningar för en<br />
god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Statens folkhälsoinstitut<br />
menar att det fi nns tydliga vetenskapliga bevis för att hälso<br />
skillnader kan jämnas ut med en aktiv samhällsplanering, bland annat<br />
genom planering och utveckling av stadsmiljön. Som exempel<br />
kan nämnas att fysiska egenskaper såsom hälsosamma omgivningar,<br />
lekplatser, tillgång till service och transporter har visat sig ha betydelse<br />
för folkhälsan. Detsamma gäller psykosociala faktorer såsom<br />
gemensamma normer och värderingar, sammanhållning, möjlighet<br />
att påverka sin miljö och ett<br />
områdes rykte.<br />
Hur skall folkhälsan förbättras i <strong>Landskrona</strong>? Hur kan den fysiska<br />
miljön bidra till ökad trivsel och god hälsa i hela staden? Kan <strong>Landskrona</strong>s<br />
rykte förändras?<br />
Tematiska <strong>PM</strong><br />
Framtidens arbetsplatser<br />
2012-01-30<br />
1<br />
Framtidens arbetsplatser<br />
<strong>Landskrona</strong> är en industristad med många välkända företag. Näringslivet<br />
har sin tyngdpunkt inom tillverkningsbranschen. Forskningsoch<br />
utvecklingsarbete bedrivs framför allt inom växtförädlings- och<br />
livsmedelsområdet. Andelen tjänsteföretag är relativt låg. I staden fi<br />
nns god tillgång på såväl lokaler som mark. Det är lätt att pendla till<br />
<strong>Landskrona</strong>. Över 5 000 personer pendlar in för att arbeta. Av dem<br />
som är bosatta i <strong>Landskrona</strong> pendlar 7 000 till annan <strong>kommun</strong> för<br />
arbete. <strong>Landskrona</strong> är en stad med en låg sysselsättningsgrad och<br />
låg inkomst per invånare. Att vända utvecklingen kräver infl yttning<br />
av välutbildad arbetskraft samt bättre villkor för nyföretag ande. Då<br />
tjänstesektorn är svag fi nns ett utrymme för nya före tags satsningar<br />
till exempel inom kreativa kulturella näringar, turism och sjukvård.<br />
<strong>Landskrona</strong> har ett perfekt läge vid Öresund vilket innebär en god<br />
potential för regionalt attraktivt boende. <strong>Landskrona</strong> har också en<br />
vacker stadskärna – men attraktiviteten behövs stärkas ytterligare<br />
och besöksantalet öka.<br />
Hur skall tjänstesektorn utvecklas i <strong>Landskrona</strong>? Vilka utbildningar<br />
kan knytas till staden? Hur lockar vi de som pendlar till <strong>Landskrona</strong><br />
att bosätta sig här? Hur utvecklar vi stadskärnans kvaliteter?<br />
42 <strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30
Handel<br />
Inkomstindex för <strong>Landskrona</strong> visar att befolkningens inkomster och<br />
därmed även köpkraften i <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> är lägre jämfört med<br />
rikets genomsnitt. I början av 2000-talet hade <strong>Landskrona</strong> en negativ<br />
utveckling av försäljningsindex för sällanköpsvaror vilket innebar<br />
att köpkraft förlorades till andra <strong>kommun</strong>er, sannolikt till Helsingborg<br />
city, Väla köpcentrum och till Center Syd. Sedan bottenåret<br />
2006 har utvecklingen vänt och index har utvecklats positivt. <strong>Landskrona</strong><br />
har fyra större handelsområden; Centrum, Infarten, Coopområdet<br />
och Stationsområdet. I dessa områden finns både butiker inom<br />
sällanköps- och dagligvaruhandel. Utöver handelsområden finns ett<br />
antal livsmedelsbutiker i norra delen av <strong>Landskrona</strong>. Det är viktigt<br />
för <strong>Landskrona</strong> att öka sitt försäljningsindex för att kunna behålla<br />
och utveckla sin attraktivitet som handelsstad. Det krävs då ett aktivt<br />
arbete och engagemang mellan staden, fastighetsägare och handlare.<br />
För sällanköpsvaror bör centrum vara den givna platsen. Här fi nns<br />
kedjorna och specialbutikerna. För Handelsområde Österleden bör<br />
sällanköpsvaror framför allt vara av volymbaserad karaktär.<br />
Hur kan tillgängligheten till stadens handelsområden förbättras –<br />
med kollektivtrafi k, cykelvägar och p-platser? Hur underlättar vi<br />
för nya handelsetableringar? Hur lockar vi <strong>Landskrona</strong>borna till att<br />
shoppa i sin egen stad?<br />
Handelsutredning för<br />
<strong>Landskrona</strong> tätort<br />
2011-11-17<br />
Uppdragsansvarig: Katarina Majer<br />
Medverkande:<br />
Katarina Majer och Olle Anderberg<br />
1(41)<br />
Befolkning i <strong>Landskrona</strong><br />
<strong>Landskrona</strong>s befolkning har under 2000-talet ökat med cirka en procent<br />
om året. Andelen unga och barn är högt i stadens centrala delar.<br />
De äldre utgör en stor andel i andra områden såsom Borstahusen,<br />
Västra Fäladen och Nyhamn. <strong>Landskrona</strong> i dag har en hög andel<br />
fl erfamiljshus och få ägda bostäder. Befolkningen kan fram till år<br />
2030 komma att öka med mellan cirka 5 200 och 9 300 invånare.<br />
För att tillgodose behovet av bostäder behöver bostadsproduktionen<br />
ligga på cirka 125-225 bostäder årligen. Behovet av särskilt boende<br />
för de äldre kommer att öka kraftigt runt år 2020. Kapaciteten för<br />
undervisning kommer också att behöva utökas med motsvarande 2<br />
skolor. Kommunfullmäktige har slagit fast långsiktiga mål för stadens<br />
utveckling och bostadsbyggande:<br />
• En positiv inflyttning till staden• Produktionen av ägande- och bostadsrätter<br />
ska prioriteras<br />
• Fler hyresrätter i stadens ytterområden (byarna)<br />
• Stärka <strong>Landskrona</strong>s centrum<br />
• Föredöme när det gäller energianvändning och miljöpåverkan<br />
Hur uppfylls dessa mål? Hur lockar vi nya invånare och hur skapar<br />
vi goda boendemiljöer för dem som redan bor i staden? Hur tillgodoser<br />
vi olika gruppers behov av bostäder?<br />
Fördjupad översiktsplan över<br />
<strong>Landskrona</strong> stad<br />
Tematiska <strong>PM</strong><br />
Historik<br />
<strong>Landskrona</strong>s historiska utveckling beskrivs i ett särskilt <strong>PM</strong>. detta<br />
lyfter också fram vilken bebyggelse som idag har ett kulturhistoriskt<br />
skydd samt vilka miljöer som borde få ett starkare skydd. Exempelvis<br />
är den yngre bebyggelsen är underrepresenterad och man kan<br />
behöva identifiera skyddsvärd bebyggelse efter 1970. Arven efter<br />
industristaden <strong>Landskrona</strong> behöver identifieras och det är viktigt att<br />
inte bara titta på bebyggelse utan även strukturer som exempelvis<br />
infrastrukturens utveckling.<br />
Historik<br />
2012-01-30<br />
<strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30<br />
43
FRAMTID<br />
UTBYGGNADSBEHOV<br />
Utbyggnadsbehovet av bostäder är beroende av ett antal faktorer. Den primära faktorn är naturligtvis<br />
kopplat till förväntad befolkningsökning. Andra faktorer som påverkar behovet av<br />
bostadsutbyggnad är omflyttning, att bostäder saknas där människor vill bo eller ett behov av<br />
andra typer av bostäder än de som finns tillgängliga. Det senare fallet kan handla såväl om<br />
stycketomter som seniorboende.<br />
I arbetet med den fördjupade översiktsplanen för <strong>Landskrona</strong> tätort behöver en bedömning<br />
göras för hur många bostäder som ska rymmas i förslaget. Bedömningen kan göras utifrån<br />
<strong>kommun</strong>ala målsättningar om befolkningstillväxt eller utifrån en framskrivning av nuvarande<br />
situation. Det är också väsentligt att se vilka förväntningar som finns på regional nivå respektive<br />
<strong>kommun</strong>al.<br />
Tendens Öresund<br />
Enligt Tendens Öresund, förväntas folkmängden i Öresundsregionen öka från 3,7 miljoner invånare<br />
vid början av 2010 till cirka 4,0 miljoner invånare 2029. Ökningen antas vara kraftigast de<br />
närmaste tio åren. Prognoserna pekar på en utveckling där folkmängden ökar mycket kraftigare<br />
i den svenska delen, medan befolkningen ökar relativt svagt i den danska delen. På den danska<br />
sidan sundet förväntas folkökningen minska något under prognosperioden. På den svenska sidan<br />
förväntas folkökningstakten också minska, men där utgår den ifrån en mycket högre nivå.<br />
Minskningen i Skåne beror främst på antaganden om minskad anhörig- och asylinvandring.<br />
Mot slutet av prognosperioden beror den minskade ökningen dels på en åldrande befolkning<br />
och dels på att den långsiktiga och något försiktigare framskrivningen för Skåne tar vid 2019.<br />
Fram till 2029 väntas befolkningen i ålder 20-64 år att minska med drygt 40 000 personer på<br />
den danska sidan, medan befolkningen i Skåne förväntas växa med drygt 90 000 invånare i<br />
samma åldersgrupp. Andelen äldre förväntas öka kraftigt i hela Öresundsregionen. Störst är<br />
ökningen på den danska sidan sundet.<br />
Enligt Tendens Öresund förväntas <strong>Landskrona</strong> ha en befolkningsökning på mellan 5-10% mellan<br />
2009-2019. Övriga <strong>kommun</strong>er längs med Skånes västra kust förväntas ha en större befolkningsökning<br />
motsvarande 10-15% under samma tid.<br />
Strukturbild för Skåne<br />
Region Skåne har i arbetet med strukturbild tagit fram prognostiserad befolkningsförändring.<br />
Av denna framgå det att <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> uppskattas öka med 2500-4999 invånare under en<br />
tioårsperiod. Detta motsvarar de 5-10% som också avspeglas i Tendens Öresund.<br />
Kommunal befolkningsprognos<br />
Mellan åren 2000 och 2010 ökade befolkningen med cirka en procent årligen. Ett av flera framtida<br />
scenarier kan vara att befolkningen fortsätter att växa i samma takt. Det skulle innebära att<br />
antalet invånare år 2030 kommer att uppgå till cirka 51 000 invånare.<br />
Emellertid beräknas för Skåne att befolkningen ökar något långsammare under de kommande<br />
tio åren jämfört med under de allra senaste. Detta gäller i synnerhet för sydvästra Skåne, men<br />
även för nordvästra. Ökningen bedöms bli drygt hälften så stor som under de senaste åren.<br />
Framför allt är det inflyttningen från utlandet som bedöms bli lägre än under perioden 2005-<br />
2009. Utflyttningen till utlandet bedöms däremot fortsätta att öka. För <strong>Landskrona</strong>s del där<br />
invandringen från utlandet varit omfattande under senare år kan detta invandrings- och invandringsmönster<br />
påverka befolkningsutvecklingen. Med en antagen befolkningsökning på 0,6 procent<br />
årligen stannar antalet invånare år 2030 på cirka 47 000.<br />
44 <strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30
Antalet invånare per bostad uppgår idag till 2,1 – samma som genomsnittet i Skåne. Med samma<br />
täthet av bostäder i relation till befolkningens storlek skulle antalet bostäder behöva öka<br />
under perioden fram till 2030, med 2 400 respektive 4 300 om befolkningen ökar med 1 procent<br />
respektive 0,6. Detta innebär en produktion av 225 respektive 125 bostäder årligen. Under de<br />
senaste tio åren har den årliga nyproduktionen uppgått till knappt 90 bostäder och sedan 1991<br />
till 93 per år.<br />
Slutsatser<br />
Utifrån regionala och <strong>kommun</strong>ala bedömningar av befolkningsutvecklingen bör fördjupningen<br />
av översiktsplanen möjliggöra nybyggnation av bostäder i enlighet med två scenarier. Dessa<br />
scenarier kan också behandlas som två skilda etapper. Det första scenariet kräver 125 bostäder<br />
per år och är att betrakta som utbyggnader på kortare sikt. Det andra scenariet bygger på ett<br />
scenario med en kraftigare befolkningstillväxt. Detta scenario kräver ytterligare 100 bostäder<br />
per år och är att betrakta som utbyggnader på längre sikt. Vidare arbete kan behöva precisera<br />
vilken fördelningen av bostadstyper som kan vara lämplig.<br />
Utifrån förväntad befolkningsökning kan man också uppskatta det framtida behovet av skolor<br />
och äldreboende (särskilt boende). En ökning av antalet barn på cirka 1000 innebär att skolkapaciteten<br />
motsvarande ytterligare två skolor krävs. Den förväntade befolkningsförändringen i<br />
fråga om en ökad andel äldre kräver i sin tur uppskattningsvis två till tre nya äldreboende om<br />
vardera 45 platser fram till 2030.<br />
Olika typer av bostäder kräver olika mycket mark. Ett nyckeltal för villaområde är att ca 12 villor<br />
ryms på en hektar mark, inklusive infrastruktur och viss grönyta. Motsvarande tal för radhus<br />
är knappt 30 radhus.<br />
<strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30<br />
45
STADSBYGGNADSKONCEPT<br />
<strong>Landskrona</strong>s fysiska struktur kan utvecklas och förädlas på många olika sätt. Vi kommer att diskutera<br />
ett antal stadsbyggnadskoncept samt dess för- och nackdelar i detta avsnitt.<br />
Växa utåt<br />
Stadsbyggnadskonceptet innebär att<br />
<strong>Landskrona</strong> tätort fortsätter att expandera<br />
norrut och österut. I norr förslås<br />
Erikstorpsvägen och Tulltorpsvägen utgör<br />
gräns. I öster E6:an. Tillägget av denna<br />
årsring omfattar Borstahusen, Säbyvång och<br />
stationsområdet. Merparten av marken är idag<br />
jordbruksmark.<br />
Denna strategi beräknas kunna rymma mellan<br />
2500-5000 bostäder beroende på utformning<br />
och täthet i stadsstrukturen.<br />
Växa inåt<br />
<strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong>n betyder att en<br />
stadsgräns preciseras vilken staden inte<br />
expanderar bortom. Erikstorpsvägen och<br />
befintliga koloniområden i norr fram till<br />
Sockerbruksvägen och Rosenhällsvägen<br />
tillsammans med Västkustbanan föreslås utgör<br />
stadsgräns. DSV och industriområdet Kronan<br />
kopplas till trafikplatsen vid E6:an snarare än<br />
tätorten <strong>Landskrona</strong>. Innanför stadsgränsen<br />
kan fyra typologier av stadstillväxt identifieras:<br />
• Bebygga lucktomter, infill.<br />
• Förtäta miljonprogramområden.<br />
• Förvandla outnyttjade industriområden.<br />
• Koloniområde utan kulturhistoriskt värde<br />
Denna strategi beräknas kunna rymma<br />
mellan 500-3500 bostäder beroende på vilka<br />
markarealer som tas i anspråk samt täthet i<br />
den bebyggda miljön. Det kan även tilläggas<br />
att nya arbetsplatser kan uppkomma med<br />
högre täthet än dagens relativt glesa områden.<br />
46 <strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30
Stråkutveckling<br />
Stadsbyggnadskonceptet bygger på ett<br />
resonemang som handlar om att arbeta<br />
för att <strong>Landskrona</strong> ska vara en öppen och<br />
genomsläpplig stad. Viktiga utvecklingsstråk<br />
flätas samman och förstärks genom<br />
stadsomvandling längs med dem. Stråken<br />
finns inom befintligt stadslandskap men kan<br />
också förlängas ut i det omgivande landskapet<br />
i en så kallad fingerplan.<br />
Följande stråk kan identifieras:<br />
• Löpargatan-Exercisgatan<br />
• Hälsningsborgsvägen- Skeppsbron<br />
• Stationen – Skeppsbron<br />
• Malmövägen-Föreningsgatan<br />
• Österleden<br />
• Stenorsvägen – Regeringsgatan<br />
• Idrottsvägen – Pilåkersvägen –<br />
Stora Norregatan – Lundåkra<br />
• Karlslund – Kusten<br />
Arkipunktur<br />
Stadsbyggnadskonceptet tar fasta på det<br />
faktum att enstaka insatser eller insatser<br />
koncentrerade till ett område inte tycks bidra<br />
till en mer socialt hållbar stad. Konceptet<br />
föreslår därför ”500” förslag i liten skala som<br />
hjälper till att stärka hela staden.<br />
Tre typer av förslag kan identifieras:<br />
• Upprustning av publika platser.<br />
• Temporära aktiviteter.<br />
• Bebyggelse i lucktomter.<br />
<strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30<br />
47
Flerkärnighet<br />
Stadsbyggnadsskonceptet kring en flerkärig<br />
stad beygger på att man identifierar viktiga<br />
noder i staden och tar fasta på deras unika karaktär.<br />
Alla noderna bidrar sammantaget till<br />
att man får ett brett stadsutbud, men också<br />
variation genom att varje nod är unik. Vissa<br />
noder såsom stadskärnan är tongivande. Vissa<br />
kanske överlapar varandra både geografiskt<br />
och funktionsmässigt. Man kan också tänka<br />
sig att nya noder utvecklas. Noder att överväga<br />
är:<br />
• Stadskärnan. Befintlig. Handel, kultur,<br />
stadsliv.<br />
• Stationen. Befintlig och vidareutvecklad.<br />
Arbetsplatser och boende.<br />
• Karlslund. Befintlig och vidareutvecklad.<br />
Idrott och rekreation samt boende.<br />
• Nya Borstahusen. Föreslagen. Bostäder<br />
och rekreation.<br />
• Vilan. Kommunikation och mötesplats.<br />
Centrum i hela tätorten.<br />
• Öster. Stadsliv och småskaliga kreativa<br />
arbetsplatser.<br />
• Södra Industriområdet. Befintlig och vidareutvecklad.<br />
Arbetsplatser och kluster<br />
för grön industri.<br />
Bilden av staden<br />
Bilden av staden skiljer sig från de andra<br />
koncepterna på det sättet att den inte<br />
visar något avgränsat utbyggnadsområde,<br />
-stråk eller -punkt. Konceptet bygger på<br />
resonemanget att en positiv bild av en stad<br />
leder till att fler personer vill bo där vilket ger<br />
ett ökat tryck inte bara på nybyggnation utan<br />
även på befintliga fastigheter. Trycket gör<br />
att befintliga fastigheter då utnyttjas bättre,<br />
både i form av högre utnyttjande av befintliga<br />
byggnader och att obebyggda/underutnyttjade<br />
fastigheter bebyggs.<br />
Konceptet skiljer sig också från de andra<br />
genom att vara passivt då den är ett resultat<br />
av andra förlopp. För att <strong>Landskrona</strong> skall<br />
upplevas mer attraktivt behöver människors<br />
mentala bild av staden ändras, vilket är<br />
mycket komplext och handlar om att staden<br />
måste lyftas fram positivt via exempelvis:<br />
goda resultat, media, rykte och visuellt.<br />
Bilden av staden lyfter fram betydelsen av<br />
vad människor har för bild av staden och är ett<br />
bejakande av den naturliga förtätningsprocess<br />
som uppkommer då en stad blir mer attraktiv.<br />
48 <strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30
Stadsbyggnadskoncept<br />
Mål:<br />
Regionalt<br />
attraktivt boende<br />
Mål:<br />
Den modearna<br />
industristaden<br />
Mål:<br />
Hållbar utveckling<br />
Mål:<br />
Blandad stad<br />
Mål:<br />
Förvalta kulturarvet<br />
Växa utåt<br />
+ bostäder vid<br />
kusten<br />
+ bostäder vid<br />
stationen<br />
- fåtal utbyggnadsområden<br />
kan uppfattas<br />
som ensartade,<br />
för mycket av<br />
samma sak<br />
samtidigt.<br />
- förstärker segregeringen?<br />
+ nya områden<br />
kan ianspråkstas<br />
med en lämplig<br />
lokalisering<br />
baserat på<br />
verksamhetens<br />
karaktär.<br />
- ökat<br />
trafikarbete<br />
- utglesning av<br />
staden<br />
- jordbruksmark<br />
tas i anspråk<br />
- stadsutglesning<br />
fortsätter<br />
- fortsatt stort<br />
transportbehov<br />
+ stationsläget<br />
utnyttjas<br />
- tillför lite eller<br />
inget till befintliga<br />
stadsmiljöer<br />
- risk att<br />
stadskärnan<br />
urholkas?<br />
+/- riksintresse<br />
Växa inåt<br />
+ populär och<br />
accepterad<br />
koncept hos<br />
omvärlden<br />
+ hela tätorten<br />
utvecklas<br />
+ kustnära<br />
boende<br />
+ variation i<br />
boende<br />
- fokus på<br />
gathus,<br />
radhus och<br />
flerfamiljshus.<br />
- villor?<br />
+ höjer värdet<br />
på befintligt<br />
bestånd.<br />
+ monofunktionella<br />
områden<br />
kan kompletteras<br />
med andra<br />
funktioner.<br />
+ mer av<br />
entreprenörskap<br />
och små<br />
verksamheter.<br />
+ jordbruksmark<br />
sparas.<br />
+ promenadstad<br />
+ minskat<br />
transportbehov<br />
+ befintlig<br />
infrastruktur<br />
utnyttjas.<br />
+ befintlig social<br />
service kan<br />
utyttjas.<br />
-<br />
uppmärksamma<br />
att omistliga<br />
grönytor inte<br />
bebyggs.<br />
- stationsområdet<br />
obebyggt.<br />
+ förtätning<br />
ger underlag<br />
för handeloch<br />
service.<br />
+ ökat stadsliv<br />
- skyddsavstånd<br />
verksamheter<br />
- buller?<br />
+ upprustning av<br />
byggnader för<br />
nya ändamål.<br />
+/- riksintresse<br />
Stråk<br />
+ kopplar nya<br />
bostäder både<br />
lokalt och<br />
regionalt.<br />
+ förtätning och<br />
förädling av bef<br />
miljöer.<br />
+ höjer värdet<br />
på befintligt<br />
bestånd.<br />
+ kan skapa<br />
randzoner<br />
gentemot<br />
nuvarande<br />
tyngre<br />
verksamheter i<br />
södra industriområdet.<br />
- stationsområdet<br />
obebyggt.<br />
+ jordbruksmark<br />
sparas till viss<br />
del.<br />
+ effektiv<br />
kollektivtrafikförsörjning.<br />
+ mer genomströmning<br />
i<br />
staden, ökat<br />
underlag<br />
+ mer stadsliv<br />
+ isoleringen<br />
av utpekade<br />
områden bryts,<br />
gatan blir<br />
”samlande”<br />
istället för<br />
”skiljande”.<br />
- buller?<br />
+ förtydliga och<br />
betona historiska<br />
spår i staden.<br />
+ sammanlänka<br />
kulturfunktioner<br />
exempelvis<br />
teater, museum<br />
och biograf<br />
Arkipunktur<br />
+ regionalt<br />
besöksmål<br />
snarare än<br />
bostadsmål.<br />
+ stöttar kreativa<br />
verksamheter.<br />
+ hela tätorten<br />
berörs.<br />
+ små<br />
investeringar<br />
+ mer stadsliv<br />
+ fler<br />
mötesplatser<br />
+ stöttar kreativa<br />
verksamheter.<br />
Flerkärnigt<br />
- förstärker<br />
segregeringen?<br />
+ kustnära<br />
boende<br />
+ identitetskapande<br />
för<br />
stadsdelarna<br />
- specialiserade<br />
kluster kan<br />
utvecklas<br />
geografiskt.<br />
- mer trafikarbete + rationellt<br />
för <strong>kommun</strong>al<br />
service om<br />
noderna blir<br />
specialiserade?<br />
- monofunktionellt<br />
+ sociala möten,<br />
man måste<br />
besöka andra<br />
stadsdelar.<br />
Stadsbild<br />
+ förändra<br />
mentala bilden<br />
hos invånarna<br />
+ profilerar<br />
<strong>Landskrona</strong><br />
som en plats för<br />
nytänkande<br />
+ profilerar man<br />
<strong>Landskrona</strong> som<br />
ett gott exempel<br />
för hållbar<br />
utveckling,<br />
kan det få<br />
synergieffekter<br />
<strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30<br />
49
STADSBYGGNADSPRINCIPER<br />
Ett antal principer som förslagsvis är genomsyrande för arbetet med den fördjupade översiktsplanen<br />
och som kan fungera som inspel till de utvecklingsstrategier som ska formuleras för stadens fysiska<br />
utveckling och förädling.<br />
Närhet<br />
Stråk och knutpunkter som kan övervägas i det fortsatta arbetet.<br />
I <strong>Landskrona</strong> är det nära till allt och man kan enkelt ta sig runt i stora delar av staden. <strong>Landskrona</strong>s<br />
stadskärna är tät med en fördelaktig topografi för cyklism och snabba <strong>kommun</strong>ikationer med<br />
kollektivtrafik. Vissa stråk behöver förstärkas och förbättras och nya kopplingar skapas för<br />
att ge upphov till smidga och gena resor. Centrum är lätt att orientera sig i med gator som<br />
hänger samman. Detta upphör till viss del vid Ringvägen, då ett tydligare enklaver eller avskilja<br />
områden finns. Detta har lett till att staden har en distinkt nord-sydlig dragning av vägnätet, där<br />
öst-västliga kopplingar blir svåra.<br />
<strong>Landskrona</strong> har generellt en god kollektivtrafik med välutvecklade stråk och närhet till<br />
busshållplatser. Hög turtäthet och snabba transporter har gjort att <strong>Landskrona</strong> har fått en stark<br />
tillväxt av kollektivtrafikresenärer. <strong>Landskrona</strong> har ett mycket attraktivt läge i Öresundsregionen<br />
med tågstation belägen i stadens östra utkant. Pendlingstiderna till Helsingborg och Lund är<br />
cirka 15 minuter.<br />
Närhet bör vara en grundläggande stadsbyggnadsprincip vid planering i <strong>Landskrona</strong>.<br />
50 <strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30
En stad som tilltalar alla<br />
Sedan varvets nedläggning har en utflyttning i kombination med stagnerat näringsliv bidragit<br />
till en snedfördelad demografi i staden. En stor del av den yngre befolkningen har utländsk<br />
bakgrund, medan den äldre har en mer homogen svensk karaktär. Vidare är unga personer i<br />
arbetsför ålder, samt småbarnsfamiljer underrepresenterade i <strong>Landskrona</strong>. Ingen människa är<br />
den andre lik, och vissa faser i livet gör att stadens utbud tilltalar en viss åldersgrupp.<br />
Det är av stor vikt att staden kan tilltala olika grupper genom att erbjuda varierade boendeformer,<br />
serviceutbud, stadsliv, rekreation för olika åldrar, mötesplatser och aktiviteter i stadsrummet.<br />
Om stadsdelar endast inhyser bostäder bidrar detta till att flexibiliteten i stadsstrukturen minskar,<br />
samt att dessa bara blir befolkade under begränsade tider av dygnet. Att blanda olika funktioner,<br />
såsom bostäder och arbetsplatser är en del i målet om en blandstad. Andra ”blandningar” som kan<br />
eftersträvas är olika upplåtelseformer inom områden. Detta ger möjlighet till en boendekarriär,<br />
men också alternativa boendeformer när familjesituationen eller behoven ändras.<br />
Nya boendeformer för fribyggartomter,<br />
samt uppblandad<br />
stadsstruktur?<br />
Landskapsnära<br />
boende?<br />
Fler havsnära<br />
aktiviteter?<br />
Nya bryggor/<br />
badplatser<br />
Omstrukturering<br />
och förnyelse av<br />
Karlslundstorget?<br />
Aktiviteter<br />
stationsnära?<br />
Rekreation och<br />
tillgängligt kust?<br />
Fler ungdomar<br />
i centrum?<br />
Fler målpunkter i centrum?<br />
Allaktivitetshus i centrum?<br />
<strong>PM</strong> <strong>Stadsbyggnadsstrategi</strong> - <strong>Landskrona</strong> stad utkast 2012-01-30<br />
51