TÖNNERSJÖHEDENS FÖRSÖKSPARK . I HALLAND
TÖNNERSJÖHEDENS FÖRSÖKSPARK . I HALLAND
TÖNNERSJÖHEDENS FÖRSÖKSPARK . I HALLAND
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
456 CARL MALMSTRöM<br />
vilket i sin tur sammanhänger med att Fylleåns bädd företer så olika konfiguration<br />
inom olika sträckor. På vissa ställen är bädden utformad till djupa<br />
skålar, på andra till.en tämligen bred, men grund fåra, som nästan harkaraktären<br />
av ett avrinningsstråk från nämnda skålformiga bäcken. Inom de<br />
skålformiga partierna, vilka likna små sjöar, flyter åvattnet endast långsamt<br />
fram, inom de andra delarna åter, där marklutningen ofta är ganska '--stor,<br />
strömmar åvattnet hastigt.<br />
Inom de sjöliknande skålbäckenpartierna träffas flerstädes torvmarker,<br />
vilka leda sitt ursprung från den vass- och starrvegetatioh, som slagit<br />
till framför allt i lugna vikar. Här ha utbildats typiska mader med en rikkärrvegetation.<br />
Dessa mader utmärkas i regel av djupa torvbildningar. Vackra<br />
exempel på sådana bildningar lämna torvmarkerna gr, 92 och ror.<br />
På stränderna av de åpartier, där vattnet strömmar hastigt fram, träffas<br />
också på vissa ställen torvmarksbildningar, ehuru av en helt annan karaktär<br />
än de nyss nämnda. Dessa torvmarksbildningar ha uppkommit inom kärraktiga<br />
sumpskogar, vilka utbildats på ställen, där åvattnet söker sig in i strandbädden<br />
till följd av att stranden ligger lågt och uppbygges av grovblackigt<br />
material. Det mest typiska exemplet på torvmarksbildningar av detta slag<br />
lämna de nordvästra delarna av torvmark 82.1<br />
Som avslutning till redogörelsen över försöksparkens olika torvmarkstyper<br />
vill jag nu lämna ett översiktsschema över de urskilda typerna och även angiva<br />
de namn, som för resp. torvmarkstyp pläga användas av andra torvmarksforskare.<br />
I. Torvmarker i skålformiga bäcken:<br />
a. skålbäckentorvmarker på m:J.derlag av, rullstensgrus:<br />
r. med plan markyta och helt intagna av starrkärrvegetation.<br />
2. med plana centralpartier och svagt nedsänkta kantpartier; De<br />
förra intagas av starrmosse-, de senare ,av starrkärrvegetation.<br />
3· med oftast plan markyta, men stundom med helt svagt nedsänkta<br />
kantpartier. Torvmarkerna intagas nästan helt av ljung-tuvdunmossevegetation,<br />
endast inom smala kantzoner mot fastmarken<br />
ersättes denna av blåtåtel- eller tuvduntuvor;<br />
4· i kombination med torvmarker på sluttande underlag: Vissa partier<br />
äro sluttande, andra svagt kupolformigt välvda. Växlande<br />
vegetationsförhållanden.<br />
b. skålbäckentorvmarker på underlag av morän:<br />
r. med plana eller svagt kupolformigt välvda centralpartier och tydligt<br />
nedsänkta kantpartier. Centralpartierna intagas av ljung-tuv-<br />
-----<br />
I) Övriga delar av samma torvmark, vilka ligga högt och backformigt sluttande,<br />
mottaga däremot vatten huvudsakligen från Kollabäckskärret, men även från inorri<br />
torvmarksområdet frambrytande smärre källor.