TÖNNERSJÖHEDENS FÖRSÖKSPARK . I HALLAND
TÖNNERSJÖHEDENS FÖRSÖKSPARK . I HALLAND
TÖNNERSJÖHEDENS FÖRSÖKSPARK . I HALLAND
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
TöNNERSJöHEDENS FöRSöKSPARK I <strong>HALLAND</strong> 437<br />
Allmänna vegeta tiansförhållanden:<br />
FRIES 1817-19.<br />
ERDTMAN 1921.<br />
ERDTMAN 1921 b.<br />
STERNER 1922.<br />
AHLFVENGREN 1924 (med talrika litteraturuppgifter<br />
rörande Hallands växtgeografi).<br />
HÅRD AV SEGERSTAD 1924.<br />
Du RIETZ 1925.<br />
SJÖBECK 1931 a.<br />
SJÖBECK 1931 b.<br />
RIKSSKOGSTAXERINGSNÄMNDENS BETÄN<br />
KANDE 1932.<br />
MALMSTRÖM 1936.<br />
Bland de talrika problem, som man möter på Tönnersjöheden, intager<br />
frågan om de där befintliga kulturskogarnas framtid säkerligen det allmännaste<br />
skogliga intresset. Jag vill därför med det erfarenhetsmaterial, som nu<br />
finnes tillgängligt, söka belysa denna fråga. Härvid kommer dock naturligtvis<br />
endast den biologiska sidan av frågan att behandlas och ej alls den ekonomiska,<br />
d. v. s. om man i framtiden kan komma att ha större nytta av andra<br />
trädslag än de hittills på försöksparken kultiverade.<br />
Som redan meddelats omfatta de å Tönnersjöheden utförda kulturerna framför<br />
allt gran och tall. I mycket liten omfattning ha dessutom silver-, douglasoch<br />
vitgran, olika lärkarter jämte banksiana- och bergtall planterats. Kulturerna<br />
av gran och tall ha utförts dels å kalhyggen efter avverkade bokbestånd<br />
och dels på ljungmarker. Övriga trädslagskulturer, om man bortser<br />
från enstaka lärkkulturer på bokskogshyggen och plantering av bergtall på<br />
ljungmark, ha gjorts i rader eller grupper utefter landsvägar samt i enstaka<br />
fall på övergivna åkrar och ha sålunda ej utförts i egentligt skogligt syfte,<br />
utan mer av dendrologiskt intresse. Som man ej torde ha rätt att draga några<br />
skogliga slutsatser av dylika kulturers utveckling, komma de ej heller att<br />
här vidare beröras.<br />
Kulturerna på bokskogshyggena, vilka kulturer utfördes antingen som<br />
blandkulturer företrädesvis av tall och gran, men i vissa fall även med inblandning<br />
av lärk, eller också som rena grankulturer, ha i allmänhet gått<br />
väl till och visat snabb tillväxt redan från början. Detta gällde dock framför<br />
allt tallen och lärken. Granen behövde däremot något längre tid på sig<br />
för att komma i riktigt god växt. Inom blandkulturerna har dock senare så-<br />
. väl lärken som tallen i mycket stor omfattning gått ut, till följd av sjukdomar,<br />
olämplig fröproveniens och i vissa fall sannolikt ett allt för tätt<br />
plantförband. Av de på bokskogshyggena inplanterade trädslagen kvarstår<br />
sålunda nu nästan enbart granen, vilken emellertid sedermera utvecklats<br />
synnerligen väl och nu bildar mycket vackra bestånd.<br />
Ljungmarkskul turerna, vilka omfattade dels bältesplanteringar med<br />
tall, gran och något bergtall samt dels rena tall- och grankulturer, visade i<br />
allmänhet till en början icke samma goda växt som kulturerna å bokskogshyggena.<br />
Särskilt gällde detta kulturerna inom Ågarps och Jonstorps ljungmarker,<br />
vilka såsom ljungmarker äro mycket gamla (minst sedan mitten av