Hur tar vi emot nyanlända med medicinska behov? Pdf ... - Handisam
Hur tar vi emot nyanlända med medicinska behov? Pdf ... - Handisam
Hur tar vi emot nyanlända med medicinska behov? Pdf ... - Handisam
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
enklast att få fram relevant information om de särskilda <strong>med</strong>icinska <strong>behov</strong>en, och<br />
dokumenterar i högst utsträckning den information som kan vara relevant för en<br />
bedömning av om det föreligger särskilda <strong>behov</strong>. De skickar också of<strong>tar</strong>e signaler<br />
till prövningsenheterna om att asylsökande som har skäl för att få sina asylärenden<br />
prioriterade bör ges förtur.<br />
Samtidigt <strong>vi</strong>sar resultatet att de handläggare som dagligen möter asylsökande<br />
<strong>med</strong> särskilda <strong>med</strong>icinska <strong>behov</strong> upplever att de har mindre tid och att de har en<br />
högre arbetsbelastning än vad andra handläggare upplever sig ha. Detta försvårar<br />
deras arbete, till exempel när det gäller att få fram relevant information om de<br />
särskilda <strong>med</strong>icinska <strong>behov</strong>en. Tidsbrist och hög arbetsbelastning är ett generellt<br />
problem för handläggarnas arbete <strong>med</strong> målgruppen. En klar majoritet på 66 % har<br />
uppgett att det är den vanligaste orsaken till att det kan vara svårt att få fram<br />
relevant information om den sökandes <strong>med</strong>icinska <strong>behov</strong>.<br />
Av undersökningen framkommer att den asylsökande själv är den <strong>vi</strong>ktigaste<br />
källan för att få kännedom om de särskilda <strong>med</strong>icinska <strong>behov</strong>en, inte minst när<br />
dessa är dolda. Men för en del är det svårt att berätta och det är därför <strong>vi</strong>ktigt att<br />
handläggarna får tid att skapa en förtrolig kontakt <strong>med</strong> den asylsökande.<br />
Det nya arbetssättet i Kor<strong>tar</strong>e väntan går till synes <strong>emot</strong> både målgruppens<br />
<strong>behov</strong> och handläggarnas erfarenheter av vad som är ett gott arbete <strong>med</strong><br />
målgruppen. Arbetssättet gör att det svårare att få fram information om <strong>behov</strong>en i<br />
målgruppen eftersom man har frångått den tidigare arbetsmodellen där den<br />
asylsökande hade en personlig handläggare som fanns <strong>med</strong> under hela processen.<br />
Handläggarna fick på detta sätt mer djupgående kunskaper om den enskilda<br />
personen och förutsättningarna för den asylsökande att bygga upp ett förtroende<br />
för handläggaren var bättre. Nu när ärendena istället behandlas av ett team krävs<br />
en noggrannare dokumentering och informationsöverföring. En sådan teknifiering<br />
kan få som konsekvens att handläggningen blir ineffektiv samtidigt som den<br />
asylsökande hamnar i en mer utsatt position. För denna grupp asylsökande som<br />
alla har indi<strong>vi</strong>duella hinder och <strong>behov</strong>, tycks arbetssättet därför inte vara lämpligt.<br />
”Vi <strong>vi</strong>ll ha mer mötestid <strong>med</strong> den sökande, inte mer möten i teamet om rutiner och<br />
liknande”, konstaterade en mottagningshandläggare under ett av<br />
projektseminarierna. Med ökade krav på effekti<strong>vi</strong>tet finns både en risk att<br />
kvaliteten på handläggningen av personer <strong>med</strong> särskilda <strong>med</strong>icinska <strong>behov</strong> blir<br />
sämre och att handläggare eller mottagningsenheter und<strong>vi</strong>ker sådana, mer<br />
tidskrävande, ärenden. En snabbare ärendehantering är inte heller svaret på de<br />
problem som är kopplade till mottagningshandläggarnas arbete <strong>med</strong> målgruppen,<br />
såsom brist på anpassade boenden eller vårdplatser.<br />
En annan slutsats är att landstinget är en central samverkanspart för<br />
mottagningshandläggarna i deras arbete <strong>med</strong> målgruppen. När det gäller<br />
svårigheter att få fram relevant information om asylsökandes särskilda <strong>med</strong>icinska<br />
<strong>behov</strong> så upplever handläggarna att sekretessen mellan landstinget och<br />
Migrationsverket utgör ett hinder, svårigheter att komma i kontakt <strong>med</strong> berörd<br />
vårdpersonal ett annat. Tydliga kontaktpersoner i vården skulle underlätta<br />
mottagningshandläggarnas arbete <strong>med</strong> målgruppen. Mer tid och kontinuerliga<br />
möten <strong>med</strong> den asylsökande skulle kunna vara ett sätt att komma runt även<br />
38