Hur tar vi emot nyanlända med medicinska behov? Pdf ... - Handisam
Hur tar vi emot nyanlända med medicinska behov? Pdf ... - Handisam
Hur tar vi emot nyanlända med medicinska behov? Pdf ... - Handisam
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
kommer igång. Informationen från ansökningsenheterna är mycket <strong>vi</strong>ktig för att få veta om de<br />
direkt måste få stöd eller om det finns anhöriga som klarar de första dagarna.<br />
3.1.2 Sammanfattning<br />
Den asylsökande själv är den <strong>vi</strong>ktigaste källan för att Migrationsverkets<br />
mottagningshandläggare ska få kännedom och information om hans eller hennes<br />
särskilda <strong>med</strong>icinska <strong>behov</strong>. En del handläggare tycker att det är svårt att få fram<br />
relevant information om den asylsökandes hälsa och <strong>behov</strong>, främst på grund av<br />
tidsbrist och hög arbetsbelastning men också därför att de har svårt att få fram<br />
relevant information genom landstinget på grund av sekretessbestämmelser och<br />
svårigheter att komma i kontakt <strong>med</strong> berörd vårdpersonal.<br />
De mottagningshandläggare som ofta möter personer i målgruppen tycker att<br />
det är enklare att få fram relevant information om den asylsökandes hälsa och<br />
särskilda <strong>med</strong>icinska <strong>behov</strong> än andra mottagningshandläggare men upplever trots<br />
det att tidspress, hög arbetsbelastning, sekretessregler och svårigheter att komma i<br />
kontakt <strong>med</strong> berörd vårdpersonal är större hinder för att få fram relevant<br />
information än andra handläggare. Där<strong>emot</strong> tycker de handläggare som möter<br />
målgruppen ofta att det är enklare att få den asylsökande att själv berätta om sin<br />
hälsa och sina <strong>med</strong>icinska <strong>behov</strong> än vad andra handläggare tycker.<br />
Flera mottagningshandläggare anser att arbetssättet i Kor<strong>tar</strong>e väntan gör det<br />
svårare att få fram relevant information om den sökandes hälsa och särskilda<br />
<strong>med</strong>icinska <strong>behov</strong> eftersom det inte längre finns en personlig handläggare som<br />
följer den sökande under hela mottagandet.<br />
3.2 Anpassat boende och utredning av <strong>behov</strong> av<br />
omvårdnadstjänster<br />
Under asyltiden kan asylsökande välja mellan att bo i ett eget boende (EBO),<br />
vanligt<strong>vi</strong>s hos släktingar eller vänner, eller att bo på ett så kallat<br />
anläggningsboende (ABO) som Migrationsverket har i uppdrag att<br />
tillhandahålla. 22 Asylsökande omfattas inte av lagen om stöd och ser<strong>vi</strong>ce till <strong>vi</strong>ssa<br />
funktionshindrade (LSS) eller av socialtjänstlagens biståndsbestämmelser, utan<br />
istället av lagen om mottagande av asylsökande m.fl. (LMA). Migrationsverket<br />
har förutom tillhandahållandet av boende därför också ansvar att ge asylsökande<br />
sådana stödinsatser som krävs för att de som väljer att bo i ABO ska klara sitt<br />
boende. 23 Det kan gälla allt från handikappanpassning av boendet till hjälp <strong>med</strong><br />
22 3 § Lag (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl.<br />
23<br />
14 § Lag (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl.; Migrationsverket,<br />
Utlänningshandboken kap. 33.7 Boende i mottagningssystemet, avsnitt Stöd motsvarande stödet<br />
enligt LSS, senast uppdaterad 2009-06-03<br />
28