Hur tar vi emot nyanlända med medicinska behov? Pdf ... - Handisam
Hur tar vi emot nyanlända med medicinska behov? Pdf ... - Handisam
Hur tar vi emot nyanlända med medicinska behov? Pdf ... - Handisam
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
2 Introduktion<br />
2.1 Inledning<br />
Denna rapport handlar om mänskliga rättigheter för personer <strong>med</strong> särskilda<br />
<strong>med</strong>icinska <strong>behov</strong> som nyligen fått uppehållstillstånd i Sverige. Genom<br />
undertecknandet av internationella rättighetsdokument har Sverige förpliktigat sig<br />
att respektera, skydda och tillgodose deras, liksom andra människors, mänskliga<br />
rättigheter. Det gäller exempel<strong>vi</strong>s rätten till asyl, rätten till hälsa och sjukvård,<br />
rätten till en trygg bostad och rätten till skydd mot diskriminering. En reell<br />
betydelse för människor får dessa överenskommelser först när de omsätts i<br />
praktiken, <strong>vi</strong>lket ofta sker på lokal nivå. Kommunerna är en <strong>vi</strong>ktig aktör i<br />
förverkligandet av rättigheterna, i synnerhet när det gäller personer som nyligen<br />
fått uppehållstillstånd eftersom ansvaret för flyktingmottagande till stor del <strong>vi</strong>lar<br />
på det kommunala självstyret. Men även andra aktörer har ett ansvar. De<br />
mänskliga rättigheterna är inte enbart vackra utfästelser i internationella<br />
överenskommelser utan skapas dagligen i sociala relationer, i möten mellan<br />
myndighetspersoner i Sverige och asylsökande eller <strong>nyanlända</strong>.<br />
I den här rapporten utreds olika berörda aktörers roller och ansvar i arbetet<br />
<strong>med</strong> bosättning och mottagande av <strong>nyanlända</strong> <strong>med</strong> särskilda <strong>med</strong>icinska <strong>behov</strong>.<br />
Rapporten presenterar också de <strong>vi</strong>ktigaste resultaten från en kartläggning av hur<br />
de ansvariga aktörerna lever upp till sina uppdrag och tillgodoser målgruppens<br />
<strong>behov</strong> och rättigheter i praktiken. De <strong>vi</strong>ktigaste problemen i bosättning,<br />
mottagande och introduktion av <strong>nyanlända</strong> <strong>med</strong> särskilda <strong>med</strong>icinska <strong>behov</strong><br />
identifieras samtidigt som goda exempel och framgångsfaktorer fångas upp.<br />
I den allmänna debatten har frågan om hur fler kommuner kan förmås teckna<br />
överenskommelser om flyktingmottagande diskuterats flitigt. Det har även<br />
framförts förslag om pliktlagstiftning som gör alla kommuner skyldiga att ta <strong>emot</strong><br />
<strong>nyanlända</strong>, men intresset för att flyktingmottagandet ska bygga på fri<strong>vi</strong>llighet är<br />
stort. En del kommuner betrak<strong>tar</strong> redan idag flyktingmottagande som en<br />
skyldighet, utifrån principer om internationell och nationell solidaritet. Andra<br />
kommuner ser flyktingmottagandet som ett sätt att få fler invånare och mer<br />
arbetskraft till kommunen. En del kommuner anser sig inte ha de rätta<br />
förutsättningarna för att kunna erbjuda <strong>nyanlända</strong> ett bra liv, och ytterligare andra<br />
kanske inte <strong>vi</strong>ll ta <strong>emot</strong> därför att de anser att det står i konflikt <strong>med</strong> invånarnas<br />
uttalade önskan eller kommunens ekonomiska intressen. Liknande argument<br />
framförs i diskussionen om <strong>vi</strong>lka <strong>nyanlända</strong> som kommunerna <strong>tar</strong> <strong>emot</strong>. En del<br />
hävdar att kommunerna diskriminerar när de säger nej till an<strong>vi</strong>sning av <strong>vi</strong>ssa<br />
<strong>nyanlända</strong>, <strong>med</strong>an andra anser att det vore fel av kommunerna att ta <strong>emot</strong> om de<br />
14