Hur tar vi emot nyanlända med medicinska behov? Pdf ... - Handisam
Hur tar vi emot nyanlända med medicinska behov? Pdf ... - Handisam
Hur tar vi emot nyanlända med medicinska behov? Pdf ... - Handisam
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Precis som under asyltiden har personliga, och specialiserade,<br />
mottagningshandläggare på Migrationsverket varit en framgångsfaktor i<br />
bosättningsprocessen. De mottagningshandläggare som arbe<strong>tar</strong> specifikt <strong>med</strong><br />
målgruppen är bättre insatta i de enskildas ärenden och har därför lyckats ge mer<br />
relevant information till kommunerna om de stöd och insatser som den enskilda är<br />
i <strong>behov</strong> av.<br />
Två möjligheter som inte finns idag men som de flesta kommuner menar<br />
skulle öka deras benägenhet att ta <strong>emot</strong> <strong>nyanlända</strong> i målgruppen är tydligare<br />
information om <strong>vi</strong>lka ersättningar kommunen kan få för den <strong>nyanlända</strong> som de <strong>tar</strong><br />
<strong>emot</strong> samt möjlighet till förhandsbesked i det enskilda fallet. Genom dessa<br />
möjligheter ökar förutsägbarheten kring <strong>vi</strong>lka ekonomiska ersättningar kommunen<br />
kan få och ett mottagande av en nyanländ <strong>med</strong> särskilda <strong>med</strong>icinska <strong>behov</strong> blir i<br />
mindre utsträckning än idag ett ekonomiskt risktagande för kommunen. Ett<br />
förenklat ansökningsförfarande för de ekonomiska ersättningarna är ytterligare ett<br />
önskemål från kommunerna.<br />
1.3 Mottagningsprocessen<br />
1.3.1 Utmaningar och hinder<br />
Kommunerna har generellt sett haft dåliga förutsättningar att erbjuda anpassade<br />
introduktionsinsatser samtidigt som detta har ansetts vara en mycket <strong>vi</strong>ktig<br />
förutsättning för att kunna ta <strong>emot</strong> <strong>nyanlända</strong> <strong>med</strong> särskilda <strong>med</strong>icinska <strong>behov</strong>.<br />
Nyanlända i målgruppen har i många kommuner deltagit i lägre utsträckning än<br />
andra <strong>nyanlända</strong> i introduktionsinsatser såsom SFI, samhällsorientering och<br />
arbetspraktik och har i lägre utsträckning än andra tagit del av<br />
Arbetsför<strong>med</strong>lingens insatser. Introduktionsplaner har nästintill alltid upprättats<br />
men Arbetsför<strong>med</strong>lingen har sällan deltagit i detta arbete när det gäller <strong>nyanlända</strong><br />
i målgruppen. I det nya systemet har där<strong>emot</strong> Arbetsför<strong>med</strong>lingen övertagit<br />
kommunernas ansvar att samordna introduktionsinsatser och ta fram indi<strong>vi</strong>duella<br />
etableringsplaner tillsammans <strong>med</strong> den <strong>nyanlända</strong>. Kommunerna kommer dock<br />
även fortsättnings<strong>vi</strong>s att ansvara för att erbjuda SFI och samhällsorientering till<br />
<strong>nyanlända</strong>.<br />
De flesta länsstyrelser anser att de inte har arbetat tillräckligt <strong>med</strong> att följa upp<br />
<strong>nyanlända</strong>s introduktion; var tredje länsstyrelse har inte arbetat <strong>med</strong> detta alls. I<br />
flera län har kvaliteten på akti<strong>vi</strong>teterna i introduktionen inte undersökts av<br />
länsstyrelserna under de senaste tre åren. När kvaliteten har undersökts har de<br />
<strong>nyanlända</strong> själva sällan varit delaktiga. Två länsstyrelser har arbetat <strong>med</strong> att följa<br />
upp introduktionen för målgruppen även på indi<strong>vi</strong>dnivå och anser att det har varit<br />
meningsfullt. De flesta länsstyrelser har uttryckt att de, åtminstone under en<br />
period, skulle ha velat göra detsamma men att de inte haft möjlighet eftersom det<br />
10