JAKTEN PÅ GENIUS LOCI - Epsilon Archive for Student Projects - SLU
JAKTEN PÅ GENIUS LOCI - Epsilon Archive for Student Projects - SLU
JAKTEN PÅ GENIUS LOCI - Epsilon Archive for Student Projects - SLU
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
DEL 1: Att förstå genius loci<br />
I min jakt på förståelsen av genius loci är Christian Norberg-Schulz det namn jag hela tiden<br />
har hänvisats tillbaks till. Norberg-Schulz var arkitekt, arkitekturhistoriker och –teoretiker<br />
(Ox<strong>for</strong>d dictionary of architecture and landscaping (2006), uppslagsord: Christian Norberg-<br />
Schulz) och den person som gjorde begreppet känt för dagens arkitekter och<br />
landskapsarkitekter, främst genom sin bok Genius loci: towards a phenomenology of<br />
architecture från 1980 (Olwig 2009, s. 13). Syftet med boken var enligt författaren själv att<br />
fördjupa förståelsen för de aspekter av arkitekturen som verkligen berör människan,<br />
arkitekturens kvalitativa och abstrakta sidor (Norberg Schulz 1980). I en artikel i tidningen<br />
Arkitektur ett drygt decennium senare skriver han att:<br />
… de nya platsernas brist på identitet bland annat beror på att den moderna arkitekturen fjärmat<br />
sig från förståelsen av vår omgivning som en mångfald av konkreta platser där livet ’äger rum’<br />
(’finner sted’). När vi nu på nytt blivit medvetna om platsen är det på grund av denna ’platsbrist’.<br />
Det som var självklart är plötsligt borta, och saknaden gör att vi måste fråga efter platsens<br />
betydelse och väsen.<br />
(Norberg-Schulz 1992, s. 34)<br />
Även om Christian Norberg-Schulz var arkitekt talar han om platser snarare än om<br />
byggnader i större delen av Genius loci: towards a phenomenology of architecture (1980).<br />
Han ägnar stor uppmärksamhet åt landskapet, platserna mellan husen och boplatsens struktur,<br />
vilket gör teorierna i boken högst relevanta även för landskapsarkitekten. I följande kapitel<br />
tar följaktligen Norberg-Schulz stor plats, när jag försöker besvara frågan:<br />
Hur kan landskapsarkitekten tolka begreppet genius loci?<br />
Jag inleder dock med en snabb överblick på hur ordboken tolkar begreppet, och undersöker<br />
senare hur genius loci har tolkats inom just landskapsarkitekturen. Metoderna bakom detta<br />
kapitel är huvudsakligen litteraturstudier, men även intervjuer med verksamma<br />
landskapsarkitekter som ett komplement för att skapa en bredare och mer dagsaktuell bild än<br />
vad enbart litteraturen kunnat ge.<br />
12