Kompetensutveckling av skolans personal - BADA - Högskolan i Borås
Kompetensutveckling av skolans personal - BADA - Högskolan i Borås
Kompetensutveckling av skolans personal - BADA - Högskolan i Borås
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
7. De didaktiska konsekvenserna<br />
Studien i sin helhet handlar om att kunna beskriva, hur elever i år tre resonerar om sina kunskaper<br />
och lärande när det gäller ämnet matematik. Efter <strong>av</strong>slutade undersökning kan vi utifrån<br />
de resultat som räknesagan och dess svarsmall, observationer, fältanteckningar samt<br />
intervjuer, redovisa här nedan några tänkbara anledningar till varför elever inte har de goda<br />
kunskaper i matematik som eftersträvas <strong>av</strong> läroplanen och det samhälle vi lever i.<br />
Matematik är inte enbart ett ämne i skolan, utan likaså ett ämne som vi hela tiden är omringade<br />
<strong>av</strong> i vår vardag, men som vi sällan är uppmärksamma på (Björklund, 2009). Malmer<br />
(2002) menar att elever sällan resonerar kring matematik som ett redskap för vardagsproblem,<br />
vilket denna studiens resultatet redovisat. Denna studiens elever kunde inte i första<br />
hand koppla de matematiska kunskaper de erövrat i skolan till vardagssituationer. Utifrån<br />
horisontella diskurser kunde eleverna visa sina matematiska kunskaper, men problem uppstod<br />
den vertikala diskursen inte uppnåtts (Bernstein, 2000).<br />
Varför elever ska kunna tillämpa goda kunskaper i matematik och kunna resonera kring dessa<br />
(trots att en individ egentligen inte behöver tänka på matematiken som det redskap<br />
han/hon använder vid vardagssituationer) handlar om att få förståelse för vikten <strong>av</strong> matematik<br />
som ämne i skolan och att detta bör tas på större allvar (Malmer, 2002). Vi menar att<br />
vikten ligger i att elever får förståelse för att matematik är mer än bara det vi möter i skolan<br />
och att dess läromedel är ett viktigt redskap för erövrandet <strong>av</strong> matematik. Vi menar, likt som<br />
Boaler (1998) och Player-Koro (2008) att kunna resonera kring sina kunskaper är viktigt för<br />
att bli medveten om och få förståelse för sina matematiska kunskaper, men dessutom kunna<br />
utrycka och delge andra sina tankar, funderingar och erfarenheter.<br />
Tidigare forskning (Boaler, 1998; Björklund, 2009 samt Player-Koro, 2008) har visat att<br />
elever får mer förståelse och vidgade kunskaper för att eftersträva god matematik genom<br />
delad kunskap vid samtal och grupparbeten likt som vid konkreta exempel från elevernas<br />
vardag. Malmer & Adler (1996) samt Björklund (2009) menar att denna möjlighet till lärande<br />
ska ske i redan tidig ålder, redan i förskolan, för att så tidigt som möjligt göra barnen<br />
medvetna om att matematik innefattar mer än bara siffror och begrepp. Detta för att uppmärksamma<br />
dem och ge förståelse samt grundläggande kunskaper i ämnet på barnens nivå<br />
innan de börjar i skolan. I skolan ska de kunskaper som elever har sen innan de började utvecklas.<br />
De elever som har mindre kunskaper med sig behöver erfara dessa i skolan, vilket<br />
kan leda till att pedagogen får skjuta upp lärande som ligger över elevens gräns. I erfarenheter<br />
genom sinnesintryck och förstålelser lär sig elever den kunskap de behöver för att klara<br />
sig på egen hand i den värld de lever i. Unenge, Sandahl och Wyndhamn (1994) menar att vi<br />
alla är omringade <strong>av</strong> matematik i vår vardag som pedagoger kan ta tillvara på i sin matematikundervisning.<br />
Utifrån elevernas uttalanden i studien, baserar klassernas pedagoger sina matematikundervisning<br />
utifrån matematikboken. Till skillnad från vad forskning talar för (Engström, 2003)<br />
är den undervisning som bedrivs i klasserna enformig. Engström (2003) påpekar att en pedagogs<br />
arbete vid undervisningen, planeringen, organisering och hur utförandet är upplagt<br />
ska grundas i didaktiska faktorer. En pedagog bör ha kunskap om en elevs förkunskaper.<br />
Detta för att anpassa sin undervisning efter elevens utvecklingsnivå. Med detta menar vi att,<br />
för att en elev ska kunna nå goda kunskaper i och få förståelse för matematik, behöver en<br />
25