Arsredovisning_2010.pdf (542kB) - Karlstads kommun
Arsredovisning_2010.pdf (542kB) - Karlstads kommun
Arsredovisning_2010.pdf (542kB) - Karlstads kommun
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
2
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
Året 2010 i korthet<br />
Kommunens ekonomi<br />
• Kommunens resultat före extraordinära intäkter uppgick till 160,8 mnkr.<br />
• Dessutom har <strong>kommun</strong>en fått extraordinära intäkter 58,0 mnkr som avser ersättning<br />
i samband med att <strong>kommun</strong>en tog över flygplatsen den 1 december.<br />
• Resultatet inklusive extraordinära intäkter uppgår därigenom till 218,8 mnkr.<br />
• Investeringar har skett med 528,2 mnkr brutto. Bland de större investeringarna<br />
kan nämnas nytt vårdboende Zakrisdal, utbyggnad av <strong>Karlstads</strong> Teater, om- och<br />
tillbyggnad av badhuset samt energisparåtgärder (EPC-projekt) inom lokaler och<br />
va-anläggningar.<br />
• Resultatmålet har uppnåtts med bred marginal, däremot har inte finansieringsmålet<br />
uppnåtts fullt ut.<br />
Kommunkoncernens ekonomi<br />
• Kommunkoncernens resultat uppgår till 307,2 mnkr.<br />
• Investeringar har skett med 781,9 mnkr.<br />
• Ett nytt helägt bolag har Karlstad Airport AB har bildats för ägandet och driften<br />
av <strong>Karlstads</strong> flygplats.<br />
Fakta om <strong>kommun</strong>en<br />
• Vid årets utgång har <strong>Karlstads</strong> <strong>kommun</strong> 85 753 invånare, en ökning med 1 017<br />
personer under året.<br />
• Antalet årsarbetare i <strong>kommun</strong>en uppgår till 6 334 och i <strong>kommun</strong>koncernen i<br />
övrigt finns 448 årsarbetare.<br />
• Utdebiteringen ligger totalt på 32:50 fördelat på landstinget 10:75 och <strong>kommun</strong>en<br />
21:75.<br />
3
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
Innehåll<br />
Årsredovisningens innehåll............................................................5<br />
Kommunstyrelsens ordförande......................................................7<br />
Förvaltningsberättelse<br />
Karlstad och omvärlden....................................................... 10<br />
Strategisk plan – målområden............................................ 12<br />
Koncernens och <strong>kommun</strong>ens ekonomiska<br />
utfall och ställning i korthet................................................ 33<br />
Finansiell analys – fyra aspekter........................................ 33<br />
Finansiell analys – <strong>kommun</strong>koncernen.............................. 34<br />
Finansiell analys – <strong>kommun</strong>en ........................................... 36<br />
Finansiella rapporter<br />
Resultaträkning, kassaflödesanalys<br />
och balansräkning................................................................ 44<br />
Nothänvisningar.................................................................... 46<br />
Redovisningsprinciper.......................................................... 50<br />
Driftredovisning..................................................................... 54<br />
Investeringsredovisning........................................................ 57<br />
Verksamhet inom bolag, stiftelser och <strong>kommun</strong>alförbund.... 60<br />
4
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
Årsredovisningens innehåll<br />
<strong>Karlstads</strong> <strong>kommun</strong>s årsredovisning avlämnas av<br />
<strong>kommun</strong>styrelsen till <strong>kommun</strong>fullmäktige. Den<br />
vänder sig också till externa intressenter i form av<br />
kreditgivare, leverantörer, andra offentliga myndigheter<br />
och medborgare. Årsredovisningen produceras<br />
av <strong>kommun</strong>ledningskontoret.<br />
Inledningsvis ger <strong>kommun</strong>styrelsens ordförande<br />
sin syn på det gångna året.<br />
Förvaltningsberättelse<br />
Förvaltningsberättelsen upprättas i enlighet med 4<br />
kap i den <strong>kommun</strong>ala redovisningslagen och börjar<br />
med ett kortare avsnitt om hur omvärldsfaktorer<br />
påverkar <strong>kommun</strong>en och länet.<br />
Förvaltningsberättelsen i övrigt består av två<br />
huvudområden:<br />
• Strategisk plan - målområden<br />
• Finansiell analys<br />
Under rubriken strategisk plan beskrivs den nya<br />
styrmodell som kommer att införas i <strong>kommun</strong>en i<br />
form av en strategisk plan. Här ingår även en översiktlig<br />
bedömning av begreppet god ekonomisk<br />
hushållning och en översiktlig beskrivning av de<br />
horisontella perspektiven.<br />
Därefter redovisas måluppfyllelse och viktigare<br />
händelser och insatser inom de olika målområden<br />
som kommer att ingå i den strategiska planen.<br />
Målområden är fastställda i <strong>kommun</strong>fullmäktiges<br />
principbeslut från februari 2010 om att införa en<br />
ny styrmodell. Mål och indikatorer för uppföljning<br />
kommer att behandlas i juni 2011. Den måluppfyllelse<br />
som redovisas avser därför nämndernas<br />
befintliga mål, men dessa är insorterade i de nya<br />
målområdena.<br />
Förvaltningsberättelsen avslutas med en finansiell<br />
analys av <strong>kommun</strong>en och <strong>kommun</strong>koncernen.<br />
Analysen belyser områdena Resultat, Kapacitet,<br />
Risk och Kontroll och avslutas med en sammanfattning<br />
och en framtidsbedömning.<br />
Finansiella rapporter<br />
Här redogörs för det ekonomiska utfallet av <strong>kommun</strong>ens<br />
och koncernens verksamhet (resultaträkning),<br />
verksamhetens finansiering (kassaflödesanalys)<br />
och den ekonomiska ställningen vid årets slut<br />
(balansräkning).<br />
Dessutom återfinns noter som ger ytterligare<br />
förklaringar till poster som återfinns i ovan uppräknade<br />
rapporter samt en beskrivning av vilka<br />
redovisningsprinciper som gäller. Här finns även en<br />
schematisk bild över <strong>kommun</strong>koncernens organisation.<br />
Därefter redovisas utfallet för drift- och investeringsbudgeten.<br />
Nämndernas budgetavvikelser<br />
beskrivs kortfattat, liksom de största investeringsprojekten.<br />
Verksamhet inom bolag, stiftelser<br />
och <strong>kommun</strong>alförbund<br />
Här ges en kortfattad bild av resultat, ställning och<br />
verksamhet inom de enskilda bolagen, stiftelserna<br />
och <strong>kommun</strong>alförbunden och en motsvarande beskrivning<br />
av den samlade stadshuskoncernen.<br />
5
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
Kommunstyrelsens ordförande<br />
år 2010 har varit ett händelserikt och spännande år. Ett år som har präglats både av efterdyningar av den<br />
ekonomiska nedgången under 2009 och av tilltagande tillväxt och spirande framtidstro. Efter valet i september<br />
fick <strong>kommun</strong>en en ny politisk ledning. <strong>Karlstads</strong>borna har givit Moderaterna, Miljöpartiet, Folkpartiet,<br />
Centerpartiet och Kristdemokraterna förtroendet att leda <strong>kommun</strong>en de kommande fyra åren.<br />
<strong>Karlstads</strong> <strong>kommun</strong>s bokslut visar att vi har ett överskott på 161 mnkr. Dessutom har vi fått en engångsersättning<br />
på 58 mnkr i samband med övertagandet av flygplatsen. Kommunen har stått sig stark genom<br />
den ekonomiska krisen. Nämnder och tjänstemän har gjort ett bra arbete med att anpassa verksamheten till<br />
de nya ekonomiska förutsättningarna. Under året har staten även betalat ut ett tillfälligt konjunkturstöd till<br />
<strong>kommun</strong>erna för att minska fallet i sysselsättningen och värna välfärden. För <strong>Karlstads</strong> del betydde det ett<br />
tillskott på 83 mnkr.<br />
Kommunen har haft en fortsatt hög investeringstakt under året och vi har både påbörjat och avslutat en<br />
rad projekt. Spaden har satts i backen för ett nytt badhus och en utbyggnad av teatern och vårdboendet på<br />
Zakrisdal har färdigställts. Vindkraftverken på Gässlingegrundet stod färdiga i maj och invigdes då under<br />
högtidliga former av Prins Carl Philip. Kommunens har arbetat vidare för att fler karlstadsbor ska välja cykel<br />
och buss som fortskaffningsmedel. Cykelbanan mellan Råtorp och Skåre invigdes och vi införde pensionärs-<br />
och studentrabatter på kollektivtrafiken.<br />
I december övertog <strong>kommun</strong>en ansvaret för Karlstad Airport från staten. Det var början på en ny spännande<br />
resa. Kort efter övertagandet stod det även klart att Ryanair skulle börja flyga mellan Karlstad och<br />
Barcelona. Bra <strong>kommun</strong>ikationer är viktigt både för näringslivet och för turismen. Det ska vara lätt att ta<br />
sig till Karlstad.<br />
Vi har haft en hög befolkningstillväxt under året. För första gången på 2000-talet har vi ökat med fler än<br />
1000 nya karlstadsbor (1017) och det har fötts över 1000 barn. Det är en mycket positiv utveckling. Vårt<br />
mål är att uppnå livskvalitet 100 000 och då är det viktigt att det finns olika typer av bostäder i attraktiva<br />
lägen, centralt och i <strong>kommun</strong>ens ytterområden. Siffrorna för bostadsbyggande är inte färdiga ännu men<br />
prognosen är att det kommer att byggas ca 370 nya bostäder. Vi har fortsatt god planberedskap för nybyggnation<br />
av bostäder. Framåt är det viktigt att vi även har planberedskap och mark för industri- och handelsområden.<br />
Karlstad ska vara en attraktiv stad att starta och driva företag i.<br />
Med detta vill jag tacka alla medarbetare i koncernen för deras arbete och engagemang under året. Nu<br />
blickar vi framåt mot ett nytt år med nya utmaningar.<br />
Per-Samuel Nisser (M)<br />
Ordförande<br />
7
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
8
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
Förvaltningsberättelse<br />
9
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
FÖRVALTNINGSBERÄTTELSE<br />
Karlstad och omvärlden<br />
Samhällsekonomin och <strong>kommun</strong>sektorn<br />
Den dramatiska konjunkturnedgången som startade<br />
hösten 2008 och som mentalt kulminerade under<br />
våren 2009 då framtidsbilden var som mörkast har<br />
mycket tydligt präglat läget i <strong>kommun</strong>sektorn<br />
under de senaste åren. Utifrån ett tydligt krismedvetande<br />
har återhållsamheten i sektorn varit<br />
stor under 2009 och 2010. Detta har tillsammans<br />
med att utvecklingen inte blivit fullt så svag som<br />
befarats och att staten har tillfört ett relativt stort<br />
konjunkturstöd medfört att <strong>kommun</strong>kollektivet<br />
redovisar ett mycket starkt ekonomiskt resultat<br />
för 2010. Denna bild kunde vi se redan i samband<br />
med fjolårets årsredovisning och den har förstärkts<br />
ytterligare under året.<br />
Återhämtningen under 2010 har varit mycket<br />
stark och BNP-nivån har nu återhämtat hela det<br />
fall som skedde i samband med krisen 2008-2009.<br />
Sysselsättningsutvecklingen har också vänt uppåt<br />
samtidigt ser vi också ett tydligt inflöde av personer<br />
på arbetsmarknaden, vilket bidrar till att arbetslösheten<br />
fortsatt är relativt hög. Särskilt viktigt blir<br />
det att följa hur väl vi lyckas få ned den långtidsarbetslöshet<br />
som ökat under lågkonjunkturen. Detsamma<br />
gäller de grupper med låg utbildningsnivå<br />
som tappat mark på arbetsmarknaden i samband<br />
med nedgången.<br />
Även om utvecklingen i Sverige till stora delar är<br />
positiv finns också en oro för vart den internationella<br />
konjunkturen tar vägen. Situationen i såväl USA<br />
som stora delar av Europa är än så länge betydligt<br />
sämre. I USA som fortfarande är världens största<br />
ekonomi är osäkerheten om konjunkturutvecklingen<br />
fortsatt stor och i flera europeiska länder pågår<br />
kraftfulla åtstramningar som är nödvändiga för att<br />
sanera stora offentliga underskott. Den samlade<br />
bilden är ändå att den positiva utvecklingen som<br />
påbörjats under 2010 fortsätter men att takten blir<br />
långsammare.<br />
För <strong>kommun</strong>sektorn kan vi konstatera att de<br />
kraftfulla insatserna som gjordes för att möta<br />
nedgången också gör att vi kostnadsmässigt har ett<br />
relativt gott ekonomiskt utgångsläge. Tillsammans<br />
med de förbättrade skatteprognoserna gör detta<br />
att det ekonomiska utfallet är relativt gynnsamt<br />
även 2011 trots att större delen av det tillfälliga<br />
konjunkturstödet då fasas ut. Situationen för åren<br />
därefter ser utifrån de förutsättningar vi vet idag<br />
stramare ut. Förutom att intäktsökningar begränsas<br />
bedöms också kostnadstrycket öka främst till följd<br />
av höjda lönekrav.<br />
<strong>Karlstads</strong> utveckling<br />
En mycket positiv trend utifrån vår vision, livskvalitet<br />
Karlstad 100 000, har varit att vi under<br />
de senaste åren lyckats höja den genomsnittliga<br />
nivån på befolkningsökningen. Under 2010 ökade<br />
befolkningen med över 1 000 personer vilket med<br />
undantag av 1994 (förklaras delvis av stor flyktinginvandring<br />
och ändrade folkbokföringsregler) aldrig<br />
hänt tidigare. En annan gräns på 1 000 personer<br />
överträffas också nämligen antalet nyfödda, vilket<br />
inte skett sedan ”babybooms-åren” kring 1990. För<br />
<strong>Karlstads</strong> och regionens del är det nödvändigt att vi<br />
klarar av konkurrensen om framtidens medborgare<br />
om vi skall kunna fortsätta utvecklas och attrahera<br />
nya företag och god samhällsservice.<br />
En grundfaktor för regionens utveckling är<br />
universitetet. Under de två senaste åren har antagningsnivåerna<br />
varit höga och antalet studenter<br />
nådde 2010 upp över 12 000 individer. En del av<br />
ökningen förklaras av den svaga sysselsättningen<br />
och en annan av att det är stora ungdomskullar som<br />
går ur gymnasiet men vi kan ändå glädjas åt att<br />
universitet klarat konkurrensen med andra lärosäten<br />
relativt väl. För att stå starka framåt krävs dock att<br />
<strong>kommun</strong> och region i ökad utsträckning samverkar<br />
med universitetet. För <strong>kommun</strong>ens del gäller<br />
det att fortsatt bevaka frågor som studentbostads-<br />
10
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
garanti och andra studiesociala frågor men också<br />
att tillsammans med näringslivet finna tydligare<br />
kopplingar mellan studenterna och det kommande<br />
arbetslivet. Gemensamt i regionen behöver vi också<br />
påverka bilden av universitet så att intresset för<br />
utbildning och forskning ökar såväl bland medborgarna<br />
i den egna regionen som bland beslutsfattare<br />
på den nationella nivån.<br />
Inom infrastrukturområdet har <strong>kommun</strong>en<br />
under 2010 tagit över ansvaret för regionflygplatsen,<br />
Karlstad Airport. Då staten beslutat att lämna<br />
ansvaret var detta helt nödvändigt för att säkerställa<br />
regionens tillgänglighet. Övertagandet skedde<br />
först 1 december men mycket energi har lagts på<br />
förhandlingar och föreberedelser. Det är nu viktigt<br />
att flygplatsen utvecklas med olika typer av trafik<br />
som stimulerar både in- och utresande inom både<br />
näringslivet och bland privatpersoner. Ett första<br />
viktigt steg har också tagits genom att Ryanair<br />
beslutat att starta en flyglinje mellan Karlstad och<br />
Barcelona.<br />
När det gäller andra infrastrukturområden kan<br />
konstateras att projektet E 18 väster om Karlstad<br />
kom med i den nationella investeringsplan som<br />
fastställdes under våren men att det tidsmässigt ligger<br />
långt fram i tiden. Investeringsprojektet kring<br />
kapacitetsförbättringar vid Karlstad C kom inte<br />
med i planen överhuvudtaget. Både dessa besked<br />
gör att vi regionalt måste samlas oss för att finna<br />
nya alternativa vägar som kan möjliggöra att projekten<br />
startas upp i närtid eftersom båda är nyckeldelar<br />
i tillgängligheten till och inom regionen.<br />
Kommunala utmaningar<br />
Förutom vår medverkan i bl a de frågor som nämnts<br />
ovan har vi andra direkta utmaningar i vår egen<br />
verksamhet. De ekonomiska utgångspunkterna är<br />
som nämnt under kapitlet kring samhällsekonomi<br />
ovan relativt goda i det korta perspektivet samtidigt<br />
som vi är medvetna om behovet av att hela<br />
tiden förbereda oss på åren därefter. Den ekonomiskt<br />
enskilt viktigaste frågan är naturligtvis hur<br />
utvecklingen av arbetsmarknaden blir eftersom den<br />
påverkar såväl våra skatteintäkter som kostnaderna<br />
inom individ- och familjeomsorgen.<br />
Den positiva tillväxt vi haft de senaste åren<br />
kräver också ett ekonomiskt utrymme, framför allt<br />
ser vi att investeringsbehovet växer. Tydligast är<br />
detta inom förskola och skola där vi under ett antal<br />
år kunnat anpassa lokaler i den takt som barnkullarna<br />
vandrat mellan olika stadier men genom de<br />
ökade födelsetalen ser vi nu ett tydligt behov av fler<br />
lokaler och då främst inom förskolan. Detta pågår<br />
samtidigt som vi har ett tydligt investeringstryck<br />
kopplat till upprustning av befintliga lokaler och<br />
anläggningar.<br />
En annan utmaning är att medborgarna i allt<br />
större grad engagerar sig och uttalar sina förväntningar<br />
och krav på samhällsservice. I grunden är<br />
detta sunt men det ställer högre krav på dem som<br />
skall ta ansvar för helheten. För att skapa bättre<br />
förutsättningar för att lyckas med detta har <strong>kommun</strong>fullmäktige<br />
beslutat att det skall arbetas fram<br />
en samlad strategisk plan för <strong>kommun</strong>ens utveckling.<br />
Det första steget kommer att ske i samband<br />
med budgetarbetet inför perioden 2012-2014.<br />
Kommunikationen med medborgarna utvecklas<br />
också kontinuerligt och frågor som synpunktshantering,<br />
servicedeklarationer, tjänstegarantier, sociala<br />
medier, e-tjänster och kontaktcenter kommer att<br />
kräva mer resurser framåt.<br />
Under det närmaste året kommer också flera viktiga<br />
lagförändringar att påverka viktiga <strong>kommun</strong>ala<br />
verksamheter. Det gäller bl a stora förändringar<br />
inom utbildningsområdet men också inom områden<br />
som kollektivtrafik och bostadsförsörjning.<br />
11
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
Strategisk plan – målområden<br />
Kommunfullmäktige beslutade i februari 2010 att<br />
ta fram en strategisk plan inför nästa mandatperiod.<br />
Genom planen ska <strong>kommun</strong>ledningen ange de<br />
viktigaste övergripande målen, grundade på <strong>kommun</strong>ens<br />
vision ”Livskvalitet Karlstad 100 000”.<br />
Den strategiska planen består av prioriterade<br />
koncernövergripande målområden som alla koncernens<br />
verksamheter, var och en på samma sätt, ska<br />
medverka till att förbättra. Till varje målområde<br />
finns mål som kommer att följas upp med hjälp av<br />
indikatorer. Den strategiska planen består av två<br />
perspektiv: det externa perspektivet med medborgarna<br />
i fokus och det interna perspektivet som visar<br />
vad som är viktigt i vår organisation för att vi ska<br />
kunna ge en god service till <strong>Karlstads</strong>borna. Det<br />
externa perspektivet har sin grund i tre av visionens<br />
ledstjärnor: en attraktiv stad som växer, en stad för<br />
alla och den goda gröna staden. De har delats in i<br />
fem målområden. Det interna perspektivet visar<br />
vad som är viktigt i vår organisation för att vi ska<br />
kunna ge en bra verksamhet till medborgarna. Det<br />
har sin utgångspunkt i den återstående ledstjärnan,<br />
en <strong>kommun</strong> i gott skick och består av fyra målområden.<br />
Externa perspektivet<br />
Tillväxt<br />
Attraktiv<br />
stad<br />
Interna perspektivet<br />
Utbildning<br />
och<br />
kunskap<br />
En stad<br />
för alla<br />
Den goda<br />
gröna<br />
staden<br />
Inom varje målområde formuleras 3-4 prioriterade,<br />
koncernövergripande mål. Till varje målområde<br />
kommer även ett antal indikatorer att identifieras,<br />
som visar hur måluppfyllelsen ska mätas.<br />
Utöver dessa målområden ska tre dokument<br />
ytterligare förtydliga riktningen inom koncernens<br />
strategiskt mest viktiga områden:<br />
• Tillväxtprogrammet – antaget av <strong>kommun</strong>fullmäktige<br />
2010<br />
• Folkhälsostrategin – blir klar våren 2011<br />
• Miljö- och klimatstrategin – blir klar våren 2011.<br />
Vart tredje år planeras fördjupande uppföljningar<br />
av dessa. Detta kommer att ske med ett rullande<br />
schema så att fokus blir på ett område varje år.<br />
Ett utkast till strategisk plan har tagits fram och<br />
presenterats för <strong>kommun</strong>ledningsutskottet i februari<br />
2011. Utkastet innehåller mål och indikatorer för<br />
målområdena i det externa perspektivet. Utkastet<br />
ligger till grund för budgetarbetet i nämnderna<br />
våren 2011.<br />
Hela våren 2011 pågår ett arbete med att utforma<br />
mål och ta fram indikatorer. Kommunfullmäktige<br />
kommer att ta beslut om strategisk plan i juni,<br />
samtidigt som budget för 2012-2014 fastställs.<br />
Uppföljning kommer att ske årligen i årsredovisningen.<br />
Ett steg tas i årsredovisningen för 2010<br />
genom att förvaltningsberättelsen sorteras enligt<br />
planens målområden.<br />
Finansiellt<br />
prespektiv<br />
Vårda<br />
tillgångar<br />
Styrsystem/<br />
kvalitetsarbete<br />
Arbetsgivarperspektiv<br />
12
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
Horisontella perspektiv<br />
Pågående utveckling mot integrering i<br />
övrig målstyrning<br />
De ”horisontella perspektiven” har sedan 2003<br />
redovisats som ett eget avsnitt i budget och årsredovisning.<br />
Samtidigt har målet hela tiden varit att perspektiven<br />
ska vara integrerade i nämndernas verksamhetsplanering<br />
och vara beaktade i de ordinarie<br />
inriktningsmålen. Utvecklingen har också gått i den<br />
riktningen inom de olika nämnderna och bolagen.<br />
Ytterligare steg kommer att tas i den strategiska<br />
planen. Inriktningen är att perspektiven i möjligaste<br />
mån arbetas in i de mål och indikatorer som<br />
tas fram. Målen grundas till stor del på de övergripande<br />
målen som ingår i de tre hållbarhetsstrategier<br />
som arbetas fram parallellt med den strategiska<br />
planen: tillväxtprogrammet, folkhälsostrategin<br />
samt miljö- och klimatstrategin. Tillväxtprogrammet<br />
beslutades i <strong>kommun</strong>fullmäktige redan under<br />
förra året, de båda övriga kommer att behandlas i<br />
<strong>kommun</strong>fullmäktige i juni 2011.<br />
Till stor del kommer de horisontella perspektiven<br />
att hanteras i folkhälsostrategin men flera av<br />
perspektiven, bl a de olika prioriterade målgrupperna<br />
(barn- o unga, äldre samt personer med<br />
funktionsnedsättning), måste naturligtvis också<br />
beaktas i övriga dokument. Jämställdhetsfrågan<br />
kräver också ett fortsatt horisontellt tänkande. De<br />
horisontella perspektiven berör därmed flera olika<br />
målområden i den strategiska planen.<br />
Prioriterade områden 2010<br />
Kommunstyrelsens budgetanvisningar för 2010<br />
angav några ”prioriterade strategiska områden” som<br />
skulle kommenteras av berörda nämnder:<br />
• Enkelt avhjälpa hinder: Fortsatt arbete med handlingsplaner<br />
för hur enkelt avhjälpta hinder ska<br />
undanröjas på allmän plats och i publika lokaler.<br />
• Ungdomars psykiska hälsa: Insatser för att<br />
minska ohälsan, med särskilt fokus på flickor.<br />
Arbetet med enkelt avhjälpta hinder har tagit<br />
fart under de senaste åren. När det gäller <strong>kommun</strong>ens<br />
byggnader har 95 % åtgärdats vid utgången<br />
av 2010 enligt teknik- och fastighetsnämndens bedömning.<br />
Mera återstår i fråga om allmänna platser,<br />
men tillgänglighetsanpassningar har genomförts av<br />
bl a Stora torget och Sandgrundsparken.<br />
Insatser för att stärka ungdomars psykiska hälsa<br />
sker inom många områden. En viktig del är skolhälsovården<br />
där särskilda satsningar skett. Inom<br />
grundskolan har antalet skolkuratorer och psykologer<br />
ökat, i båda fallen från 5,6 till 8,0 årsarbetare.<br />
Värdegrundsprojektet ”Skolan förebygger” är ett<br />
samverkansprojekt mellan barn- och ungdomsförvaltningen<br />
och arbetsmarknads- och socialförvaltningen.<br />
Projektet bygger på ett konkret arbetssätt<br />
som gynnar skolans fortlöpande värdegrundsarbete<br />
och bidrar till nya former för folkhälsoarbete med<br />
en stärkt roll för skolan. Genom att stärka barns<br />
och elevers självförtroende, och bygga hög pedagogisk<br />
kompetens och ett proaktivt förhållningssätt<br />
bland lärarna bidrar projektet till god elevhälsa och<br />
goda lärmiljöer.<br />
Ytterligare insatser redovisas under målområdena<br />
”En stad för alla” och ”Utbildning och kunskap”.<br />
Barnperspektivet<br />
Barnkonventionen ligger till grund för <strong>kommun</strong>ens<br />
arbete inom barn- och ungdomsperspektivet.<br />
Detta perspektiv utgör helt naturligt grunden<br />
för all verksamhet inom förskola, grundskola och<br />
gymnasieskola. Likaså finns perspektivet som ett<br />
av de centrala områdena inom den strategiska<br />
planens målområde ”En stad för alla”. Här finns<br />
en redovisning under en särskild rubrik ”Barn och<br />
ungdomar”. Här kan särskilt nämnas att en överenskommelse<br />
har träffats mellan Landstinget och<br />
<strong>kommun</strong>en om Barnhälsoteam, en områdesbaserad<br />
samverkan mellan förskola och barnhälsovården<br />
(BVC) med syfte att skapa goda förutsättningar för<br />
alla barn i förskoleåldern.<br />
13
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
Äldreperspektivet<br />
Äldreperspektivet är ett perspektiv som har mycket<br />
stark koppling till övriga perspektiv. Exempelvis<br />
har åtgärder i fråga om enkelt avhjälpta hinder<br />
givetvis stor betydelse även för äldre. Inom målområdet<br />
”En stad för alla” redovisas insatser för äldre<br />
med ett särskilt fokus på boendefrågor, såväl vårdboende<br />
som trygghetsboende och seniorboende. En<br />
viktig händelse under året är också att ett Seniorernas<br />
hus har skapats i Sundsta herrgård.<br />
Handikappolitiska åtgärder<br />
Arbetet med enkelt avhjälpta hinder har varit i fokus<br />
under året eftersom 2010 var ett ”målår” i den<br />
nationella handlingsplanen. En övergripande fråga<br />
för alla nämnder och bolag under året har varit att<br />
ta fram handlingsplaner utifrån den nya handikappolitiska<br />
planen, En stad för alla, som beslutades av<br />
<strong>kommun</strong>fullmäktige hösten 2009. Handlingsplanerna<br />
finns på <strong>kommun</strong>ens Internetsida.<br />
Trygghet<br />
Trygghet är ett vitt begrepp som kräver många<br />
olika typer av insatser. Allt från individinriktade<br />
stödinsatser för exempelvis våldsutsatta kvinnor och<br />
personer med missbruksproblem till olika tekniska<br />
och trygghetsskapande åtgärder i den fysiska miljön.<br />
Ett konkret exempel är installationen av 220<br />
portabla sprinkleranläggningar på våra servicehus.<br />
En annan viktig insats under året har varit ”Ungdomar<br />
för trygghet” som består av nio ungdomar<br />
mellan 18-21 år Ungdomarnas uppgift är att vistas<br />
ute i <strong>Karlstads</strong> olika bostadsområden och innerstaden,<br />
vara närvarande på skolor under dagtid och att<br />
ordna aktiviteter för andra ungdomar på eftermiddagar<br />
och kvällar. De kommer också att nattvandra<br />
på kvällar och helger i grupper, alltid tre tillsammans.<br />
Integration<br />
Inom området integration påbörjades ett nytt<br />
arbetssätt, Svea. Det riktar sig till ensamkommande<br />
flyktingbarn. Arbetssättet innebär att barnen och<br />
ungdomarna ska få samhällsinformation genom<br />
direktkontakt med olika myndigheter som t.ex.<br />
arbetsförmedling och skatteverket.<br />
Ansvaret för övriga nyanlända flyktingar har<br />
tagits över av arbetsförmedlingen från den 1 december<br />
2010. Kommunen har fortfarande ansvaret för<br />
att skaffa bostäder.<br />
Jämställdhet<br />
Jämställdhetsperspektivet belyses i olika former<br />
inom flera av målområdena. En viktig grund är att<br />
redovisa och analysera verksamhet utifrån kön. Sådan<br />
redovisning finns bl a i fråga om sysselsättning<br />
och arbetslöshet, betygsnivåer inom skolan och<br />
inom arbetsgivarperspektivet.<br />
Det är en större andel män som är arbetslösa,<br />
samtidigt som att arbetslösheten har minskat mera<br />
bland männen under det senaste året. Inom grundskolan<br />
har andelen med behörighet till gymnasiet<br />
varit ungefär lika stor bland pojkar och flickor<br />
under de senaste åren.<br />
Under senaste läsåret har andelen ökat bland<br />
pojkarna som därmed gått förbi flickorna, som står<br />
kvar på oförändrad nivå (91 %). Samtidigt har det<br />
genomsnittliga meritvärdet hela tiden legat avsevärt<br />
högre bland flickorna.<br />
Sjukfrånvaron bland <strong>kommun</strong>ens anställda har<br />
sjunkit under ett antal år, men är fortfarande betydligt<br />
högre för kvinnor än för män.<br />
Folkhälsa<br />
Ett utkast till folkhälsostrategi har tagits fram under<br />
året. En omfattande nulägesbeskrivning och en<br />
kartläggning av <strong>kommun</strong>ens nuvarande arbete har<br />
varit grunden för det fortsatta arbetet med folkhälsostrategin.<br />
De övergripande målen i strategin<br />
kommer att utgöra en del av målen i den strategiska<br />
planen.<br />
Folkhälsoperspektivet fungerar mycket som ett<br />
paraply för övriga perspektiv och det som beskrivs<br />
under de övriga områdena här ovan har därmed<br />
även bäring på folkhälsoperspektivet.<br />
14
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
God ekonomisk hushållning<br />
Kommunallagens ekonomikapitel innehåller ett<br />
uttalat krav att <strong>kommun</strong>er och landsting ska ange<br />
mål och riktlinjer för verksamheten som är av betydelse<br />
för god ekonomisk hushållning.<br />
Kommunfullmäktige fastställde i samband med<br />
2008 års budget ett antal verksamhetsmål kopplade<br />
till god ekonomisk hushållning. Härefter har några<br />
mål arbetats om inom några av nämnderna, och<br />
några nya mål har tillkommit. Dessa förändringar<br />
har formellt fastställts av <strong>kommun</strong>fullmäktige i<br />
samband med budgetbesluten.<br />
En del av nämndernas mål är av karaktären<br />
inriktningsmål eller riktlinjer. Andra mål är av<br />
långsiktig karaktär. Sådana mål är svåra att följa<br />
upp på ett meningsfullt sätt i en årsredovisning. De<br />
mål som redovisas i förvaltningsberättelsen under<br />
de olika målområdena är däremot mätbara eller<br />
möjliga att följa upp genom att beskriva konkreta<br />
åtgärder som bidrar till måluppfyllelse.<br />
Utöver fastställda verksamhetsmål för god ekonomisk<br />
hushållning har nämnderna även ett antal<br />
andra övergripande mål för sin verksamhet. De mål<br />
som redovisas under de olika målområdena i förvaltningsberättelsen<br />
är dock genomgående sådana<br />
mål som definierats som god ekonomisk hushållning.<br />
Dessa har även kompletterats med några mål<br />
från <strong>kommun</strong>ens tillväxtprogram.<br />
Övergripande bedömning och analys<br />
Vid en analys och värdering av måluppfyllelsen bör<br />
man göra en bedömning av hur ambitiösa målen är.<br />
Att fördubbla antalet resande i kollektivtrafiken till<br />
år 2020 och att samtidigt ha Sveriges mest nöjda<br />
kunder är exempel på mål med en hög ambitionsnivå,<br />
liksom gymnasieskolans mål om att nå<br />
resultat som ligger i nivå med den bästa tredjedelen<br />
i jämförelsegruppen ”större städer”. Om vi inte<br />
fullt ut når upp till sådana mål så behöver det inte<br />
nödvändigtvis betyda att vi inte har god ekonomisk<br />
hushållning.<br />
Bedömningen måste även ske mot bakgrund<br />
av att vi har befunnit oss i en lågkonjunktur som<br />
bland annat medfört att nämndernas budgetramar<br />
har begränsats. Härigenom har även möjligheten<br />
att nå målen för underhållsinsatser begränsats.<br />
En annan konsekvens är att fler blivit beroende<br />
av försörjningsstöd och därmed uppnår inte arbetsmarknads-<br />
och socialnämnden sitt mål om att<br />
verksamheten ska leda till att nämndens målgrupper<br />
blir ekonomiskt självförsörjande. Däremot kan<br />
nämnden visa på insatser som begränsat beroendet<br />
av försörjningsstöd.<br />
Resonemanget ovan belyser en viktig kärnfråga:<br />
Värdet i att mäta måluppfyllelsen är framför allt<br />
att analysera orsakerna till att vi uppnår eller inte<br />
uppnår våra mål och att vi använder analysen till att<br />
förändra och utveckla verksamheten framåt.<br />
Mot bakgrund av ambitionsnivån i vissa av<br />
målen och mot bakgrund av att vi befunnit oss i<br />
en lågkonjunktur är den samlade bedömningen<br />
att verksamheten huvudsakligen bedrivits i enlighet<br />
med god ekonomisk hushållning under 2010.<br />
Samtidigt finns områden som bör förbättras. Höjda<br />
underhållsnivåer är ett sådant exempel liksom<br />
insatser för att få fram planer och mark för industri<br />
och verksamheter.<br />
En utförligare redovisning lämnas i texten under<br />
de olika målområdena<br />
Utveckling av målen genom<br />
den strategiska planen<br />
Under arbetet med att formulera mål i den strategiska<br />
planen är inriktningen att alla målen ska ha<br />
koppling till god ekonomisk hushållning. Uppdelningen<br />
i två kategorier mål upphör därmed.<br />
Om <strong>kommun</strong>koncernen rör sig i riktning mot de<br />
fastställda målen och samtidigt har en ordnad ekonomi,<br />
då har vi en god ekonomisk hushållning i vår<br />
verksamhet.<br />
15
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
Tillväxt<br />
Karlstad ska vara en attraktiv etablerings-, bostadsoch<br />
utbildningsort. Vi bidrar till att fler jobb skapas<br />
och att fler vill bo och leva i Karlstad. All utveckling<br />
bygger på möten mellan människor. Vi ska därför<br />
skapa förutsättningar för goda <strong>kommun</strong>ikationer,<br />
både vad gäller människors möten och resor. Vår<br />
vision handlar om att bygga både en bättre och en<br />
större stad. I en större stad får vi mer resurser till<br />
välfärden.<br />
Tillväxtprogram<br />
Kommunfullmäktige fastställde ett tillväxtprogram<br />
i juni 2010. Här finns mål som bl.a. handlar om<br />
befolkningsökning, planberedskap samt antalet<br />
förvärvsarbetande.<br />
Mål: <strong>Karlstads</strong> <strong>kommun</strong>s årliga befolkningsökning<br />
ska i genomsnitt motsvara 700 personer.<br />
2006 2007 2008 2009 2010<br />
Befolkning 82 878 83 641 83 994 84 736 85 753<br />
Förändring 782 763 353 742 1 017<br />
Födelseöverskott 91 225 119 135 195<br />
Flyttnetto<br />
Värmland 377 332 314 229 450<br />
Övriga län 77 31 -231 44 165<br />
Utlandet 232 189 159 349 227<br />
Antal födda 937 984 935 990 1 005<br />
Kommunen ökade alltså sin befolkning med 1 017<br />
personer under året. Den enda gången tidigare som<br />
befolkningsökningen överstigit 1 000 personer är<br />
år 1994. Under den senaste femårsperioden har<br />
befolkningen ökat med i genomsnitt 731 personer<br />
per år, vilket överstiger det mål som slagits fast i<br />
det nya tillväxtprogrammet.<br />
Ökningen beror till övervägande del på en större<br />
inflyttning än utflyttning. Det positiva flyttnettot<br />
uppgick totalt till 842 personer vid årets slut.<br />
Antalet födda barn ökar stadigt. Under 2010<br />
föddes över 1 000 barn i Karlstad, vilket inte hänt<br />
sedan 1990-talets babyboom. Den senaste femårsperioden<br />
har 970 barn fötts i genomsnitt per år.<br />
Under första halvan av 2000-talet låg nivån på 815<br />
barn.<br />
Mål: <strong>Karlstads</strong> <strong>kommun</strong> ska upprätthålla en<br />
planberedskap för 500 bostäder årligen.<br />
Detta mål innebär att det ska finnas lagakraftvunna<br />
planer så att det finns en beredskap för att<br />
bygga 500 bostäder årligen om marknaden så vill.<br />
Den reella produktionen ligger något lägre enligt<br />
tabell nedan. Under en femårsperiod ligger produktionen<br />
i snitt på ca 300 nya bostäder. En annan<br />
indikator är att följa beviljade bygglov, som för<br />
år 2010 var 456 st (varav 408 lägenheter och 48<br />
småhus).<br />
Utvecklingen under den senaste femårsperioden<br />
framgår av följande tabell:<br />
Antal lägenheter 2006 2007 2008 2009 2010<br />
Totalt 269 439 373 185 366<br />
Småhus 66 105 68 70 120<br />
Flerbostadshus 203 334 305 115 246<br />
- varav bostadsrätt 138 221 215 40 156<br />
- varav hyresrätt 65 113 90 150 90<br />
För år 2010 finns ännu inga officiella uppgifter för<br />
bostadsbyggandet i Karlstad. Enligt <strong>kommun</strong>ens<br />
prognos antas nyproduktionen hamna på ca 370<br />
bostäder för året. 246 lägenheter i flerbostadshus<br />
och 79 småhus inom detaljplanelagtområde. Därtill<br />
förmodas att ca 40 nya småhus byggs utanför<br />
detaljplanelagt område. Positivt är att hyresrättsproduktionen<br />
ligger på en relativt hög nivå. Under<br />
året blev det ett tillskott på hyresrätter både i Inre<br />
hamn och på Herrhagen. Prognosen framöver ser<br />
också god ut.<br />
Stadsbyggnadsnämnden har sedan tidigare som<br />
mål att ha en planberedskap som motsvarar de<br />
tre närmaste årens förväntade efterfrågan. Enligt<br />
nämndens uppföljning bedöms planberedskapen<br />
som god. Bland viktigare insatser anges att inom<br />
Västkust pågår detaljplanearbetet för Grundviken<br />
och Zakrisdals verksamhetsområden, samråd<br />
beräknas ske kring halvårsskiftet 2011. Detaljplanen<br />
för Kartberget har varit på samråd, antagande<br />
beräknas ske i början av hösten 2011. Detaljplan för<br />
kvarteret Kanoten och Tullholmsviken inom Inre<br />
Hamnområdet, samt nordöstra delen av Stockfallet<br />
kommer att skickas på samråd under våren 2011.<br />
Mål: Antalet förvärvsarbetare ska öka med 15<br />
procent till år 2020 (från 2008 års siffror).<br />
Antalet förvärvsarbetande<br />
med arbetsplats i Karlstad 2008 2009 2010<br />
män 24 706 23 845<br />
kvinnor 22 823 22 358<br />
Totalt 47 529 46 503<br />
Antalet sysselsatta i landet ökade igen under 2010<br />
efter ett år med en kraftig minskning i lågkonjunk-<br />
16
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
turens spår. Därmed bröts den negativa trend som<br />
hållit i sig sedan hösten 2008.<br />
För <strong>Karlstads</strong> <strong>kommun</strong>s del har inte siffror för<br />
2010 kommit ännu men uppgifter för lågkonjunkturåret<br />
2009 visar att <strong>kommun</strong>en klarade sig bättre<br />
än riket. <strong>Karlstads</strong> minskning var mindre än rikets,<br />
särskilt i åldersgruppen 20-24 år där sysselsättningen<br />
minskade med 5,5 procent i Karlstad, jämfört<br />
med rikets minskning på 8,4 procent.<br />
Det totala antalet sysselsatta i <strong>Karlstads</strong> <strong>kommun</strong><br />
(såväl boende som inpendlare med arbetsplats<br />
i <strong>kommun</strong>en) var ca 46 500 år 2009, en minskning<br />
med 2,1 procent (ca 1 000 personer) från föregående<br />
år.<br />
Nämndspecifika mål<br />
Mål<br />
Teknik- och fastighetsnämnden<br />
Förvaltningen är drivande i tillväxtarbetet, både genom<br />
egna initiativ och i nära samverkan med marknadens<br />
aktörer. Investerings- och exploateringsprojekt initieras,<br />
som bidrar till att förverkliga nämndens och <strong>kommun</strong>ens<br />
vision.<br />
Boende och verksamhet främjas i <strong>kommun</strong>ens alla delar.<br />
Det finns ett brett spektrum av skilda boende- och lokaliseringsalternativ<br />
för inflyttning och företagande.<br />
Vatten och avlopp<br />
<strong>Karlstads</strong> tillväxt underlättas genom att förutsättningar<br />
skapas för ytterligare påkopplingar av nya exploateringsområden<br />
på de allmänna VA-systemen.<br />
Stadsbyggnadsnämnden<br />
Plan- och byggavdelningen skall ha en beredskap som<br />
motsvarar de tre närmaste årens förväntade efterfrågan.<br />
Bygglov skall i normala och mindre komplicerade fall<br />
kunna utfärdas inom fem veckor från det att en komplett<br />
ansökan inkommit. Samtidigt skall andelen kunder som<br />
är nöjda med tjänsterna uppgå till minst 70 procent<br />
Måluppfyllelse<br />
Förvaltningen arbetar aktivt med att skapa ledig<br />
tomtmark för olika ändamål i varierande lägen.<br />
Under året har tillskapats ett antal småhustomter i<br />
olika lägen vilket skapar en valmöjlighet för tomtköpare.<br />
Tomter för industri och verksamheter är<br />
fortsatt bristvara<br />
Det är angeläget att fortsatt prioritera tomter för<br />
småhusbebyggelse. Även fler tomter för flerbostadshus<br />
bör tas fram.<br />
Byggande pågår av ett fördröjningsmagasin på<br />
spillvattennätet i samband med ombyggnation<br />
av Hagalundsvägen. Fördröjningsmagasinet är en<br />
av flera åtgärder som krävs för att öka kapacitet i<br />
spillvattennätet för att klara påkopplingar av t ex<br />
”Västkust”.<br />
Rekrytering av handläggare för hantering av kravställande<br />
för dagvattenseparering har skett. Dagvattensepareringen<br />
är en åtgärd som måste till för<br />
att skapa kapacitet i ledningsnätet. Tjänsten tillträdes<br />
i januari 2011.<br />
Planarbetet löper på utifrån prioriterade planer och<br />
planberedskapen bedöms som god.<br />
Försöket med snabbexpediering av enklare bygglovärenden<br />
slog väl ut. Enklare bygglovärenden<br />
utfärdas således numera inom en vecka. ”Normalkomplicerade”<br />
ärenden har under året haft en handläggningstid<br />
på under tio veckor, trots hård arbetsbelastning.<br />
Någon kundundersökning har ännu inte<br />
genomförts, arbetet med att utforma en sådan pågår.<br />
17
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
Attraktiv stad<br />
Att <strong>Karlstads</strong>borna trivs och är stolta över sin<br />
stad är vårt viktigaste mål. Därutöver ska vi även<br />
fokusera på studenter och besökare. Vi bygger en<br />
stad för medborgarnas bästa. Vi ska utgå från vad<br />
människor behöver för att trivas och må bra när<br />
vi planerar vår verksamhet. De behöver tillgång till<br />
god <strong>kommun</strong>al service som ständigt utvecklas och<br />
anpassar sig efter medborgarnas behov. Vi vill även<br />
ha ett brett kulturutbud och nöjesliv med puls och<br />
dynamik. Här ska det vara nära till vatten, natur<br />
och fritidsaktiviteter.<br />
Mätning sker främst genom medborgarundersökningar<br />
och olika former av ranking. Resultatet är<br />
beroende av summan av koncernens samlade<br />
verksamhet.<br />
SCB:s medborgarundersökning<br />
Karlstad har vid tre tillfällen (2007, 2008 och<br />
2010) deltagit i Statistiska centralbyråns Medborgar-undersökning.<br />
Vid en bedömning av resultaten<br />
får man väga in att svarsfrekvensen är relativt låg,<br />
hos oss liksom hos andra <strong>kommun</strong>er. Av 1 000<br />
tillfrågade var det 540 som svarade, vilket ger en<br />
svarsfrekvens på 54 %. Motsvarande svarsfrekvens<br />
har vi haft även tidigare tillfällen.<br />
Deltagarna har svarat på frågor om deras attityder<br />
till Karlstad som en <strong>kommun</strong> att leva och bo i,<br />
hur nöjda de är med <strong>kommun</strong>ens verksamheter och<br />
hur stort inflytande de har på <strong>kommun</strong>ens verksamheter.<br />
Resultatet sammanfattas med ett betygsindex<br />
för varje område. Följande tabell visar de sammanfattande<br />
måtten för Karlstad jämfört med genomsnittet<br />
för deltagande <strong>kommun</strong>er i samma storleksordning<br />
(50 000 eller fler invånare) Som framgår av<br />
tabellen har Karlstad genomgående högre värden än<br />
jämförelsegruppen.<br />
Betygsindex; högre värde anger högre grad av nöjdhet.<br />
Mått 2007 2008 2010 Gruppen<br />
Betyg på <strong>kommun</strong>en som en<br />
plats att bo och leva på. 70 70 72 67<br />
- Rekommendera andra<br />
att flytta hit 78 78 81 74<br />
Betyg på <strong>kommun</strong>ens verksamheter 59 59 62 54<br />
- Bemötande/tillgänglighet 61 63 65 61<br />
Betyg på medborgarnas<br />
inflytande i <strong>kommun</strong>en. 44 44 45 42<br />
<strong>Karlstads</strong>borna tycker om sin <strong>kommun</strong> och tycker<br />
att det är en bra plats att bo och leva på. Speciellt<br />
nöjda är medborgarna med utbildningsmöjligheterna,<br />
det omgivande landskapet och naturen samt<br />
möjligheterna till idrotts- och friluftsliv.<br />
När det gäller möjligheterna till inflytande i<br />
<strong>kommun</strong>en ger <strong>Karlstads</strong>borna ett lägre betyg, men<br />
det gäller å andra sidan generellt för <strong>kommun</strong>erna,<br />
oberoende av <strong>kommun</strong>storlek.<br />
De <strong>kommun</strong>ala verksamheterna fick betyget<br />
62, en ökning från 59 år 2008 och även bättre än<br />
medelvärdet för de medverkande <strong>kommun</strong>erna som<br />
fått 54. Invånarna har gett de högsta betygen till<br />
kvaliteten på dricksvattnet och till räddningstjänsten,<br />
men även möjligheter till idrotts- och friluftsliv<br />
får höga betyg. Samtliga betygsindex har höjts<br />
från föregående undersökning.<br />
Medborgarnas bedömning av <strong>kommun</strong>ens verksamheter<br />
består av ett antal olika områden, som<br />
redovisas nedan, med undantag av det tekniska området.<br />
Detta redovisas i stället mer utförligt i nästa<br />
avsnitt, genom undersökningen ”Kritik på Teknik”.<br />
Betygsindex; högre värde anger högre grad av nöjdhet.<br />
Mått 2007 2008 2010 Gruppen<br />
Förskolan 68 66 69 64<br />
Grundskolan 62 62 65 61<br />
Gymnasieskolan 65 66 67 64<br />
Äldreomsorgen 44 48 50 51<br />
Stöd till utsatta personer 43 47 52 49<br />
Fritid - Idrott 69 71 66<br />
Fritid – Kultur 68 68 62<br />
Miljöarbete 65 66 63<br />
Räddningstjänsten 77 81 81 77<br />
Medborgarundersökningen<br />
”Kritik på teknik”<br />
Undersökningen genomförs vart tredje år av<br />
Sveriges Kommuner och Landsting (SKL). Undersökningen<br />
visar hur medborgarna uppfattar <strong>kommun</strong>ens<br />
service när det gäller bl.a. gator och vägar,<br />
parker samt vatten och avlopp. Ett urval områden<br />
presenteras och kommenteras nedan. Måtten visar<br />
andelen i procent som svarat ”ganska bra” eller<br />
”mycket bra”.<br />
18
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
Betygsindex; högre värde anger högre grad av nöjdhet.<br />
Mått 2007 2010 Riket<br />
Standarden på de stora gatorna. 38 47 (44)<br />
Standarden på gång- och cykelvägar. 49 56 (46)<br />
Rent och snyggt på gator i centrum. 79 70 (66)<br />
Rent och snyggt på gator utanför centrum. 69 70 (61)<br />
Snöröjningen på de stora gatorna. 56 63 (56)<br />
Snöröjningen på cykelvägar. 38 48 (24)<br />
Skötsel av parker i centrum. 65 73 (63)<br />
Skötsel av parker i bostadsområdena. 46 55 (50)<br />
Skötsel av natur- och strövområden. 51 48<br />
Dricksvattnet har bra kvalitet 94 98<br />
Avloppsvattnet renas tillfredsställande 81 81<br />
Nöjd med va-räkningens utformning 51 53<br />
Med några undantag (renhållning i centrum och<br />
skötsel av natur- och strövområden) har resultatet<br />
förbättrats mellan 2007 och 2010. Inom samtliga<br />
områden är <strong>kommun</strong>ens värden högre än genomsnittet<br />
för riket.<br />
Vad gäller renhållningen av <strong>kommun</strong>ens gator<br />
anser 70% att den är god eller mycket god. Detta<br />
är en liten försämring sedan 2007 men resultatet<br />
är bättre än riksgenomsnittet 2010 för gator såväl i<br />
och utanför centrum.<br />
Vad gäller medborgarnas bedömning av snöröjning<br />
och halkbekämpning på de större gatorna så<br />
anser 63% i Kritik på teknik att den är bra eller<br />
mycket bra. Andelen har ökat betydligt sedan den<br />
senaste undersökningen. När det gäller cykelvägar<br />
anser 50% av medborgarna att vinterväghållningen<br />
är bra eller mycket bra. Även detta är en<br />
klar förbättring sedan den senaste undersökningen.<br />
Karlstad är dessutom betydligt bättre än riksgenomsnittet.<br />
Utmärkelser<br />
Karlstad har haft framgångar och vunnit flera<br />
utmärkelser under året. Inom andra områden har<br />
<strong>kommun</strong>en legat långt framme i jämförelser med<br />
andra.<br />
• Sandgrundsparken i Karlstad vann det prestigefyllda<br />
Sienapriset. Priset delas ut av Sveriges<br />
arkitekter och är en av de finaste arkitektpriserna<br />
som en utemiljö kan få i Sverige. Sandgrundsparken<br />
blev även nominerad till Stora samhällsbyggnadspriset<br />
2010.<br />
• <strong>Karlstads</strong> <strong>kommun</strong> placerade sig på en förstaplats<br />
när Lärarförbundet utsåg ”Bästa skol<strong>kommun</strong>”<br />
i Värmland och på en 18:e plats i Sverige. Elevernas<br />
goda resultat och den höga behörigheten<br />
bland lärare är några av de kriterier som tagit<br />
Karlstad till en topplacering.<br />
• <strong>Karlstads</strong> <strong>kommun</strong> var en av fyra städer som gick<br />
till final i tävlingen om att bli European Youth<br />
Capital 2013 (Årets ungdomshuvudstad).<br />
Besöksnäringen<br />
Mål: Öka TEMEN (turistekonomisk mätning)<br />
med 10 % per år. Basår 2003.<br />
År 2009 genererade besöksnäringen i Karlstad 977<br />
mnkr i omsättning 886 årsanställda och 139 mnkr i<br />
totala skatteintäkter. Det är en genomsnittlig årlig<br />
ökning på 7 procent, 6 procent resp 11 procent sedan<br />
basåret 2003. (2010 års siffror redovisas 2011.)<br />
Viktigare insatser<br />
• Evenemangsytan i Sandgrundsparken invigdes i<br />
juni och därmed har skapats förutsättningar för<br />
arrangemang med upp till 10 000 publikplatser.<br />
• Den nya webbplatsen www.destinationkarlstad.<br />
se lanserades under april månad. Den är utrustad<br />
med teknik som möjliggör för bl a synskadade att<br />
ta dela av informationen.<br />
• Stadsmiljögruppen har under året utrett tätortscentra<br />
och utvecklade centrummiljöer i<br />
kransorterna Väse, Skattkärr, Molkom, Vålberg,<br />
Edsvalla och Skåre.<br />
• Det första spadtaget för om- och nybyggnation av<br />
badhuset på Sundsta togs den 3 maj.<br />
• Den nya idrottshallen Fröding Arena, belägen<br />
på Kronoparken är färdig. I hallen, som i första<br />
hand är avsedd för basket, ryms 800 personer på<br />
läktaren då man använder en matchplan. Även<br />
två fullstora spelplaner utan läktare kan nyttjas.<br />
• Projektet ”Fiber till byn” vars syfte är att verka<br />
för att boende på landsbygden ska få tillgång<br />
till bredband, har fortsatt delvis inom ramen för<br />
Region Värmland, men även i <strong>Karlstads</strong> <strong>kommun</strong><br />
och <strong>Karlstads</strong> Elnäts egen regi. Under 2010 har<br />
ett antal byalag kontaktats, föreningar har bildats<br />
och i vissa fall har även upphandling av entreprenörer<br />
påbörjats.<br />
19
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
• Båtbusstrafiken har utökats till Skoghall, Jäverön<br />
och Västra Långholmen.<br />
• Gustaf Fröding 150 år firades med många arrangemang<br />
under hela året med tyngdpunkt under<br />
sommarmånaderna.<br />
• Stadsbyggnadsnämnden godkände under året<br />
detaljplanen för f.d. Nermansfastigheten m.fl.<br />
inom Tingvallastaden. Genomförandet av planen<br />
innebär att det kommer att kunna byggas nya<br />
bostäder, kontor och handelslokaler i <strong>Karlstads</strong><br />
centrum. Planen ska också skydda och bevara<br />
kulturhistoriska värden hos en del av de befintliga<br />
byggnaderna.<br />
• På uppdrag av Länsstyrelsen har stadsbyggnadsförvaltningen<br />
gjort en fördjupad riksintressebeskrivning<br />
av centrum och Orrholmen. <strong>Karlstads</strong><br />
stadskärna har tidigare pekats ut för sina höga<br />
kulturhistoriska värden. En fördjupad värdebeskrivning<br />
och en justerad gränsdragning är nu<br />
gjord. Orrholmen föreslås bli utpekad för att<br />
spegla efterkrigstidens bebyggelse.<br />
Utbildning och kunskap<br />
I dag är det vanligare att företag etablerar sig i<br />
regioner där de kan hitta välutbildad arbetskraft än<br />
att människor flyttar dit jobben finns. Utbildning och<br />
kunskap är av avgörande betydelse för vår fortsatta<br />
tillväxt. Därför är det viktigt att höja utbildningsnivån.<br />
Grunden läggs i förskola och grundskola.<br />
Inom grundskola och gymnasieskola sker årligen<br />
en omfattande kvalitetsredovisning, som bl a innehåller<br />
resultatmått och elevenkäter.<br />
Mål inom grundskolan: Minst nivån Godkänd<br />
skall vara det högst prioriterade målet att uppnå<br />
avseende kunskapsnivån i skolan.<br />
Barn- och ungdomsnämnden har även uttalade mål<br />
att andelen elever som uppnår olika kunskapsmål<br />
ska öka jämfört med ett utgångsläge år 2006. Av<br />
redovisningen framgår att resultaten ligger på en<br />
relativt bra nivå jämfört med landet i övrigt, även<br />
om målen bara delvis har uppnåtts.<br />
Mått 2006 2007 2008 2009 2010<br />
Andel godkända i alla<br />
ämnen, skolår 9 (%) 85,5 84,0 83,6 85,5 84,9<br />
Andel behöriga<br />
till gymnasiet (%) 91,7 91,4 90,7 91,3 92,9<br />
Genomsnittligt<br />
meritvärde 207,2 213,9 210,6 216,0 211,2<br />
I Karlstad liksom i riket i övrigt får flickorna i<br />
genomsnitt högre meritpoäng än pojkarna. Läsåret<br />
2009/2010 gäller det omvända förhållandet i fråga<br />
om behörighet till gymnasiet, där pojkarna uppvisar<br />
en högre andel (för att en elev ska vara behörig<br />
att söka till gymnasieskolans nationella och specialutformade<br />
program krävs lägst betyget Godkänt<br />
i ämnena engelska, matematik och svenska/svenska<br />
som andraspråk).<br />
Mått 2006 2007 2008 2009 2010<br />
Genomsnittligt meritvärde<br />
flickor (%) 217,1 225,5 217,5 224,4 219,2<br />
pojkar (%) 197,6 202,3 204,4 207,1 204,0<br />
Behörighet till gymnasiet<br />
flickor (%) 93,8 91,4 91,3 91,3 91,2<br />
pojkar (%) 89,8 91,5 90,2 91,3 94,6<br />
Viktigare insatser<br />
Förskola och grundskola<br />
• Från 1 juli 2010 har alla barn som fyllt tre år<br />
möjlighet till avgiftsfri allmän förskola 15 timmar<br />
i veckan.<br />
• SOFIA-studien (Social och Fysisk utveckling,<br />
Insatser och Anpassning) startades våren 2010.<br />
Forskare vid <strong>Karlstads</strong> och Örebros universitet<br />
följer cirka 2 600 barn under minst tre år. Målet<br />
är att få ny kunskap om barns utveckling som<br />
både kan förbättra insatser för barn som behöver<br />
extra stöd och det praktiska arbetet i förskolan<br />
och skolan. Engagemanget och deltagandet hos<br />
förskolans personal har rönt stor uppmärksamhet<br />
bland forskare.<br />
• Utvecklingsarbetet NTA (Naturvetenskap och<br />
Teknik för Alla) har startat med syfte att stärka undervisningen<br />
och intresset för naturvetenskap och<br />
teknik genom att låta eleverna arbeta på ett mer<br />
laborativt och reflekterande sätt. Totalt kommer<br />
cirka 400 lärare och drygt 5000 elever att utbildas.<br />
• Programmet ledarskap i klassrummet införs på<br />
flera skolområden. Till detta har en utbildning<br />
för rektorer kopplats. Utbildningen fokuserar på<br />
lärarens roll i klassrummet där elevernas arbetsmiljö,<br />
trygghet och studiero prioriteras.<br />
• Genusnätverket har nu 53 deltagare och i stort<br />
sett är målet uppnått om en utbildad genuspedagog<br />
från förskola resp skola på varje skolområde.<br />
20
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
Mål inom gymnasieskolan: Eleverna ska klara<br />
sin gymnasieutbildning i minst samma utsträckning<br />
och med lika goda resultat som i den övre<br />
tredjedelen i jämförelsegruppen ”Större städer”<br />
Mål inom gymnasiesärskolan: Eleverna ska ha<br />
meningsfull sysselsättning efter slutförd utbildning.<br />
Mål inom vuxenutbildningen: De studerande ska<br />
genomföra utbildningen med goda resultat<br />
Mått 2007 2008 2009 2010 Större<br />
städer<br />
Gymnasieskolan<br />
Elever som slutför utbildning<br />
inom fyra år (%) 85,4 86,1 87,0 88,5 88,0<br />
Genomsnittliga slutbetyg 13,8 13,7 13,9 14,0 14,3<br />
Gymnasiesärskolan<br />
andel i arbete (%) 41 48 27 50<br />
andel i utbildning eller praktik (%) 55 48 73 42<br />
andel i daglig verksamhet (%) 4 4 0 8<br />
Vuxenutbildning<br />
Andel med lägst<br />
betyget Godkänd (%) 87,3 88,9 90,5 90,0<br />
För gymnasieskolan avser jämförelsen den bästa<br />
tredjedelen inom gruppen större städer.<br />
Inom gymnasieskolan ligger Karlstad ungefär i<br />
nivå med jämförelsegruppen när det gäller andelen<br />
som slutför sin utbildning inom fyra år. Det<br />
genomsnittliga slutbetyget har ökat successivt, men<br />
ännu inte nått upp till jämförelsegruppens nivå.<br />
Viktigare insatser<br />
Gymnasieskolan<br />
• Inför höstterminens startade två nya program.<br />
Naturbruksprogrammet på Hammarögymnasiet<br />
och nya forskarutbildningen inom naturvetenskapen<br />
på Älvkullegymnasiet.<br />
• Teknikprogrammet har utvecklat sitt samarbete<br />
med Fortum genom kursen Ung företagsamhet.<br />
Fortum garanterar att samtliga UF-företag får en<br />
egen handledare inom Fortum.<br />
• Teknikcollege Värmland blev omcertifierad under<br />
2010.<br />
• Handelsprogrammet och Barn- & Fritidsprogrammet<br />
har blivit certifierade i ServiceCollege.<br />
• Naturvetenskapsprogrammet har startat samarbete<br />
med omvärlden <strong>Karlstads</strong> universitet och arbetslivet,<br />
vilket kommer elever och medarbetare till godo.<br />
• Utvecklingsarbetet med att finna former för<br />
att organisera tidsanvändningen i skolan på ett<br />
otraditionellt sätt fortsätter. Syftet med utvecklingsarbetet<br />
är att skapa bättre arbetsmiljö för<br />
elever och lärare och att minska stressen genom<br />
att minska antalet ämnen som läses parallellt.<br />
• Nya organisationen på IVAS har utökat från 24<br />
till 33 ordinarie utbildningsplatser i full verksamhet.<br />
Detta möjliggör att fler elever med funktionshindren<br />
Aspbergers syndrom och högfungerande<br />
autism kan få ett mer riktat stöd under sin<br />
gymnasietid och därmed större möjligheter att<br />
lyckas med sina studier.<br />
• Byggprogrammet vann yrkes-SM i bygg och<br />
representerade Sverige i Lissabon under europamästerskapen.<br />
Fordonsprogrammet tog hem titeln<br />
”Sveriges bästa skola” i tävlingsgrenen Maskinoch<br />
lastbilsteknik under mässan Lastbil 2010 i<br />
Jönköping. Elev från Tullholmsgymnasiet tog hem<br />
titeln ”årets unga bagare 2010”. Sveriges television<br />
visar programmet Från människa till nummer<br />
producerat av två elever från Medieprogrammet.<br />
Nobelgymnasiet blev bäst i Värmland när Motorbranschens<br />
yrkesnämnds slutprov skrevs.<br />
Verksamhetsmått 2008 2009 2010<br />
Förskola och grundskola<br />
Förskola, antal barn 3 808 3 988 4 066<br />
Familjedaghem, antal barn 196 167 150<br />
Grundskola och förskoleklass, ant. elever 8 285 8 109 8 064<br />
Fritidshem, antal barn 2 821 2 874 2 932<br />
Obligatorisk särskola, antal elever 133 122 122<br />
Andel lärare med pedagogisk utbildning 93 % 95 %<br />
Gymnasiet<br />
Antal elever i egna skolor 4 792 4 751 4 573<br />
Varav elever från andra <strong>kommun</strong>er 1 594 1 558 1 501<br />
Antal Karlstad-Hammarö elever<br />
i andra <strong>kommun</strong>er, landsting och friskolor 878 907 880<br />
Gymnasiesärskolan<br />
Antal elever i egna skolor 275 282 266<br />
Varav elever från andra <strong>kommun</strong>er 144 155 144<br />
Antal Karlstad-Hammarö elever<br />
i andra <strong>kommun</strong>er, landsting och friskolor 7 9 10<br />
Grundläggande vuxenutbildning<br />
Antal elever i egna skolor omräknat<br />
till helårsstuderande 142 175 162<br />
Gymnasial vuxenutbildning<br />
Antal elever i egna skolor omräknat<br />
till helårsstuderande 740 700 952<br />
Svenska för invandrare<br />
Antal elever i egna skolor, helårsstuderande 403 350 350<br />
21
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
En stad för alla<br />
Karlstad ska vara en omtänksam stad där människor<br />
känner sig trygga och välkomna. Vi ska vara<br />
en bra stad att leva i för människor i alla livets<br />
skeden. Vi arbetar aktivt för ökad mångfald och<br />
välfärd ur ett brett perspektiv. Det är något som<br />
berikar vår stad. Vi främjar en positiv samtalston<br />
och ett öppet samverkansklimat. <strong>Karlstads</strong>borna är<br />
vår viktigaste resurs.<br />
Vi ska verka för ökad tolerans och jämställdhet.<br />
Karlstad ska vara en <strong>kommun</strong> som präglas av<br />
mångfald. Karlstad <strong>kommun</strong>s verksamhet ska vara<br />
en av landets mest jämställda. Karlstad ska vara<br />
en <strong>kommun</strong> med lika rättigheter, möjligheter och<br />
skyldigheter för alla medborgare<br />
Barn och unga, äldre samt personer med funktionsnedsättning<br />
är prioriterade grupper i <strong>kommun</strong>ens<br />
Folkhälsostrategi.<br />
Arbetsmarknaden<br />
Den öppna arbetslösheten i <strong>kommun</strong>en har minskat<br />
med drygt 440 personer under året och ligger nu<br />
runt den genomsnittliga nivån under 2000-talet.<br />
Samtidigt har antalet personer som har arbete eller<br />
sysselsättning i program med aktivitetsstöd fortsatt<br />
att öka. Ökningen finns inom jobb- och utvecklingsgarantin,<br />
främst inom Fas 3.<br />
Antalet öppet arbetslösa motsvarar nu 3,7 % av<br />
befolkningen i åldern 16-64 år, en minskning från<br />
4,5 vid årets början. På länsnivå uppgår den öppna<br />
arbetslösheten till 3,6 %.<br />
Antal personer vid årets slut<br />
2006 2007 2008 2009 2010<br />
Öppet arbetslösa 1 926 1 638 2 007 2 488 2 045<br />
Aktivitetsstöd 984 732 988 1 807 2 078<br />
Arbete med stöd 1 499 1 252 949 917 865<br />
Summa 4 409 3 622 3 944 5 212 4 988<br />
Aktivitetsstöd: jobbgaranti för ungdomar, jobb- och utvecklingsgarantin,<br />
arbetspraktik mm<br />
Arbete med stöd: anställningsstöd, särskilda insatser för funktionshindrade,<br />
plusjobb mm<br />
Den öppna arbetslösheten är fortfarande högre för<br />
män än för kvinnor men den har sjunkit mer för<br />
männen. Andelen män som har arbete eller sysselsättning<br />
med någon form av stöd är oförändrad<br />
medan den ökat bland kvinnorna. Utvecklingen under<br />
den senaste femårsperioden framgår av följande<br />
tabell:<br />
Procentuell andel vid årets slut<br />
2006 2007 2008 2009 2010<br />
Andel öppet arbetslösa<br />
män 4,0 3,3 4,3 5,4 4,1<br />
kvinnor 3,1 2,7 3,0 3,6 3,2<br />
Andel med stödform<br />
män 5,0 3,9 3,7 5,5 5,5<br />
kvinnor 4,2 3,4 3,3 4,3 5,0<br />
Försörjningsstöd<br />
Arbetsmarknads- och socialnämnden har som ett av<br />
sina viktigaste mål att nämndens verksamhet ska<br />
leda till egen försörjning.<br />
Även om arbetslösheten har sjunkit har behovet<br />
av försörjningsstöd ökat. Ändrad tillämpning och<br />
ändrade regler i sjukförsäkringssystemet har inneburit<br />
att ett stort antal medborgare som fått avslag<br />
på förlängd sjukersättning eller sjukpenning sökt<br />
försörjningsstöd. Under 2010 innebär det att 200<br />
hushåll har beviljats försörjningsstöd utifrån dessa<br />
ändrade regler och tillämpningar.<br />
Antal hushåll som får försörjningsstöd eller<br />
introduktionsersättning i genomsnitt/månad<br />
2008 2009 2010<br />
924 1 019 1 151<br />
Under 2010 har förvaltningen startat ett jobb- och<br />
utbildningspaket för att dämpa kostnadsökningen<br />
av försörjningsstödet. Årets jobb- och utbildningspaket<br />
är riktat till ungdomar och personer med<br />
funktionsnedsättning då dessa grupper i jämförelse<br />
med andra grupper har svårare att komma ut på<br />
arbetsmarknaden. Genom jobb- och utbildningspaketet<br />
har 210 ungdomar och funktionshindrade<br />
tillfälligt fått arbete.<br />
Från och med 2009 är målet att fram till och<br />
med 2010 halvera de ärenden som 2008 varit beroende<br />
av bidrag i mer än fyra år. Under den senaste<br />
tvåårsperioden har de minskat från 250 till 147, en<br />
minskning med 103.<br />
Förvaltningen har startat ett projekt riktat till<br />
hushåll som fått ekonomiskt bistånd i mer än två<br />
år. Målsättningen är att de ska nå egen försörjning<br />
och samtidigt få en förbättrad livssituation.<br />
Av deltagarna i verksamheten för sammanhållen<br />
rehabilitering, Gemet, har 38 % gått vidare till<br />
egen försörjning (målet var 30 %).<br />
22
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
Boende<br />
Boendemålen är prioriterade, främst inom socialtjänstens<br />
område.<br />
Vård- och omsorgsnämnden<br />
Mål: Antalet vårdplatser inom äldreomsorg skall<br />
motsvara behovet.<br />
Kön till vårdboende har varierat mellan 25 och 82<br />
personer. Den genomsnittliga väntetiden till vårdboendeplats<br />
har varierat mellan en och två månader.<br />
Mål: Antalet platser inom korttidsboendet skall<br />
motsvara behovet.<br />
Alla behov av korttidsvård har kunnat tillgodoses<br />
under året och nämnden har inte behövt betala för<br />
utskrivningsklara personer på CSK.<br />
Kösituationen har dock förvärrats under slutet av<br />
året:<br />
2008 2009 2010<br />
Antal personer i kö till boende den 31/12 22 36 82<br />
Genomsnittlig väntetid till boende, månader<br />
- servicehus 1,0 1,0 1,2<br />
- gruppboende 2,0 1,4 1,9<br />
En framtida nyckelfråga är kösituationen inom<br />
äldreomsorgen som under senhösten 2010 blev<br />
försämrad. Det nya boendet på Zakrisdal löser en<br />
del av problemet men det finns en risk att man<br />
måste räkna med att kösituationen fortsätter att<br />
vara svårhanterbar. Antalet platser som omsätts har<br />
helt enkelt sjunkit sedan år 2009. Det finns också<br />
behov av att skapa fler demensplatser som uppfyller<br />
dagens krav på rörlighet för de personer som bor<br />
på våra demensboenden. Detta kan endast skapas i<br />
boende i markplan.<br />
Positivt är att ett nytt trygghetsboende har<br />
öppnat på Sixbacken i samverkan mellan <strong>Karlstads</strong><br />
Bostads AB och vård- och omsorgsnämnden efter<br />
modell från Viken och Hagaborg. Tillsammans<br />
omfattar trygghetsboendena nu nästan 1100 lägenheter.<br />
Diskussioner om seniorboende i Vålberg förs med<br />
en särskild intressentgrupp. Det finns även ett uppdrag<br />
att planlägga för seniorboende i Vallargärdet.<br />
Målgrupper inom arbetsmarknads- och<br />
socialnämnden<br />
Mål: Nämndens verksamhet ska ge möjlighet till<br />
boende för nämndens målgrupper<br />
Förvaltningen har startat ett tillfälligt boende för<br />
unga vuxna, 16 – 25 år med omfattande social<br />
problematik. Det är ett boende för sex unga vuxna<br />
som får individuellt anpassat stöd kopplat till det<br />
egna nätverket på hemorten. Syftet är att slussa ut<br />
dem från institution och skapa förutsättningar till<br />
eget boende.<br />
I april startades ett nytt särskilt boende. Boendet<br />
är till för personer med psykisk funktionsnedsättning.<br />
Där finns sju lägenheter med dygnet runt<br />
bemanning. Boendet har inneburit att fler personer<br />
med icke-verkställda gynnande beslut om särskilt<br />
boende har erbjudits lägenhet. I samband med det<br />
har platser frigjorts på korttidsboendet Eriksdalsgatan.<br />
Förvaltningen arbetar med att utveckla boendeformer<br />
inom boendekedjan för ensamkommande<br />
flyktingbarn. Genom nytt avtal med Migrationsverket<br />
har ett asylboende omvandlats till boenden<br />
för de ungdomar som fått permanent uppehållstillstånd,<br />
PUT. Totalt antal platser i mottagandet är nu<br />
28, fördelat på tre olika boenden. I boendekedjan<br />
finns också provboende, egen lägenhet med stöd<br />
och familjehem.<br />
Förvaltningen hade i december 111 bostadssociala<br />
kontrakt, 101 sociala kontrakt samt 80<br />
bostadssociala kontrakt för flyktingar, 38 kontrakt<br />
med ASF garanti och 25 kontrakt med <strong>kommun</strong>al<br />
hyresgaranti. Totalt 355 pågående kontrakt. Förvaltningen<br />
saknar fortfarande bostäder. I december<br />
2010 fanns det 130 personer som var bostadslösa<br />
bland förvaltningens klienter/brukare.<br />
Barn och ungdomar<br />
Barn och unga kan inte alltid välja den miljö de<br />
lever i och är extra känsliga för yttre påverkan. De<br />
långsiktiga effekterna av förebyggande insatser för<br />
att skapa goda livsvillkor och levnadsvanor kan av<br />
denna anledning vara särskilt stora om de sätts in<br />
tidigt i livet. De insatser som ges till barn och unga<br />
kan alltså betraktas som en investering som kom-<br />
23
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
mer människor till del senare i livet. Förutsättningarna<br />
i miljön kring hemmet, förskolan och skolan är<br />
här särskilt viktiga.<br />
En skriftlig överenskommelse har träffats mellan<br />
Landstinget i Värmland och <strong>Karlstads</strong> <strong>kommun</strong><br />
angående Barnhälsoteam. Barnhälsoteam är<br />
en områdesbaserad samverkan mellan förskola och<br />
barnhälsovården (BVC) med syfte att skapa goda<br />
förutsättningar för alla barn i förskoleåldern. Målet<br />
är att det ska finnas barnhälsoteam inom alla förskolor<br />
och BVC i <strong>Karlstads</strong> <strong>kommun</strong> år 2012.<br />
Satsning på elevhälsan har resulterat i en ökning<br />
av heltidstjänster för skolkuratorer från 5,6 till 8,0,<br />
och även för psykologer från 5,6 till 8,0.<br />
De flesta elever trivs i skolan, mår bra och har<br />
goda relationer. Exempelvis upplever 90 % att de<br />
har arbetsro i skolan<br />
Antalet barn med övervikt och fetma är fortfarande<br />
oroväckande högt. Den positiva trend som vi<br />
tidigare kunde se har avstannat.<br />
Killstads yrkes- och entreprenörsutbildning drivs<br />
sedan januari 2010 i samverkan mellan arbetsmarknads-<br />
och socialnämnden och Gymnasienämnden.<br />
Utbildningen kombineras med sociala stödinsatser<br />
och förbereder 16 unga för arbete.<br />
Antalet öppenvårdsinsatser riktat till barn mellan<br />
0-6 år uppgår till 35 % av arbetsmarknads- och<br />
socialnämndens insatser för barn och unga, vilket<br />
motsvarar uppsatta mål. En av orsakerna till<br />
måluppfyllelsen är att förskoleteamet Tummen når<br />
många små barn i ett tidigt skede både på Kronoparken<br />
och på Rud.<br />
Viktigare insatser i övrigt<br />
Arbetet med systematiskt brandskyddsarbete har<br />
fortsatt med utbildning av personal och tekniska<br />
installationer. Boenden för äldre och personer med<br />
funktionsnedsättning har prioriterats. Installationen<br />
av 220 st portabla sprinkleranläggningar på<br />
våra servicehus är nu klar.<br />
Arbetet med enkelt avhjälpta hinder på våra<br />
byggnader är klart till 95 % vid utgången av 2010.<br />
Resterande utförs under första halvåret 2011. Tillgänglighetsanpassningar<br />
av Stora torget är genomförd<br />
och likaså Sandgrundparken. Tillgänglighetsanpassningar<br />
av båt- och lekplatser samt naturstigar<br />
har genomförts i enlighet med förvaltningens<br />
handikapplan.<br />
Hösten 2010 slutfördes iordningsställandet av<br />
ett Seniorernas Hus genom en tillgänglighetsanpassning<br />
av Sundsta herrgård.<br />
Efter initiativ från Hyresgästföreningen har ett<br />
samarbete bedrivits på Kronoparken mellan bostadsföretagen,<br />
<strong>kommun</strong>en och Hyresgästföreningen<br />
med syfte att stärka stadsdelsutvecklingen och<br />
underlätta integration.<br />
Verksamhetsmått 2008 2009 2010<br />
Barn- och ungdomsvård<br />
Kontaktpersoner/-familjer, antal uppdrag 73 99 84<br />
Familjehem, årsplaceringar 128 126 133<br />
Institutionsvård, årsplaceringar 20,0 19,9 23,8<br />
Vuxna, institutionsvård<br />
Missbruksvård 12,9 20,0<br />
Psykiskt funktionshindrade 2,2 6,0<br />
Psykiskt funktionshindrade + missbruk 2,8 4,0<br />
Äldreomsorg, vårdboende<br />
Somatiskt långtidssjuka 87 87 87<br />
Dementa 372 376 374<br />
Servicelägenheter 211 204 205<br />
Summa vårdboendeplatser 670 667 666<br />
Korttidsplatser 107 106 108<br />
Summa boendeplatser 777 773 774<br />
Andel kvinnliga vårdtagare (%) 73% 70% 71%<br />
Andel manliga vårdtagare (%) 27% 30% 29%<br />
Stöd till funktionshindrade<br />
Antal personer med insatser 511 520 535<br />
Personlig assistans LASS 129 134 131<br />
Gruppboende/serviceboende, platser 201 210 209<br />
Stöd i eget boende, antal personer 43 53 49<br />
Den goda gröna staden<br />
Karlstad ska stå för en miljömässigt hållbar tillväxt.<br />
Med ekologiskt tänkande bidrar vi till en positiv<br />
livsmiljö som märks i olika sammanhang. Vi ligger<br />
långt framme och är innovativa för att stimulera en<br />
hållbar utveckling. Vi erbjuder också gröna oaser,<br />
blomsterprakt och nära tillgång till vattennära upplevelser<br />
på både Klarälven och Vänern.<br />
Miljö- och klimatstrategi<br />
Under året har ett omfattande arbete bedrivits med<br />
att ta fram en samlad miljö- och klimatstrategi.<br />
Strategin syftar till att ge miljöarbetet en tydligare<br />
kurs, öka överskådligheten för hur Karlstad<br />
uppfyller de nationella miljömålen samt ge ett bra<br />
24
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
underlag för politiska beslut. Här ska framgå en<br />
samlad och lättförståligt bild över vilka ambitioner<br />
och målsättningar <strong>Karlstads</strong> <strong>kommun</strong> har inom<br />
miljöområdet och vilka insatser som behövs här för<br />
att medverka till att alla miljöproblem inom en<br />
generation ska vara lösta. Arbetet bedrivs på bred<br />
front där många olika parter har engagerats och<br />
varit delaktiga.<br />
Ett första förslag till övergripande mål har<br />
presenterats i februari 2011. Arbetet med att färdigställa<br />
strategin fortsätter med målet att <strong>kommun</strong>fullmäktige<br />
ska fastställa en miljö- och klimatstrategi<br />
i juni. De övergripande målen i strategin<br />
kommer även att ligga till grund för målen i den<br />
strategiska planen inom målområdet ”Den goda<br />
gröna staden”.<br />
Miljönämndens insatser<br />
Miljönämndens uppgifter omfattar ett brett spektrum<br />
av frågor för både inomhus- och utomhusmiljön.<br />
Uppgifterna regleras till stor del av miljöbalken<br />
och övriga lagar som finns inom miljö- och<br />
hälsoskyddsområdet samt inom konsumentområdet.<br />
Miljönämnden ska genom tillsyn verka för att<br />
miljöbalken efterlevs. Genom offentlig kontroll ska<br />
nämnden skydda konsumenterna mot skadliga eller<br />
på annat sätt otjänliga livsmedel.<br />
Kontinuerliga mätningar av luftkvaliteten har<br />
skett under året. Det har också utförts en mossundersökning<br />
som görs vart femte år där nämnden<br />
mäter tungmetallinnehållet och på så sätt får en<br />
trendmätning av hur nedfallet av tungmetaller i<br />
Karlstad utvecklas.<br />
Under året har <strong>kommun</strong>ens personal och förtroendevalda<br />
utbildats i klimatkunskap.<br />
Teknik- och fastighetsnämnden<br />
Arbetet med energioptimering av <strong>kommun</strong>ens<br />
lokaler och anläggningar i EPC-projektet fortsätter.<br />
Entreprenaden omfattar totalt 160 objekt motsvarande<br />
330 000 kvm. Arbetet med VA-anläggningarna<br />
är klara och hela projektet kommer att vara<br />
klart under hösten 2011.<br />
Arbetet med Solenergiprojektet fortsätter. Enligt<br />
den reviderade planen skall sammanlagt ca 1 900<br />
kvm solenergianläggning byggas. 700 kvm är klart<br />
och resterande kommer att bli klart under 2011.<br />
Under åren 2010-2011 bedrivs ett miljö- och<br />
klimatprojekt med syfte att identifiera förvaltningens<br />
miljöpåverkan, både primärt som verksamhetsutövare<br />
och sekundärt i påverkan av andra aktörer<br />
i <strong>kommun</strong>en, samt åtgärda denna miljöpåverkan<br />
i sådan omfattning att alla verksamheter aktivt<br />
bidrar till att nå de nationella målen.<br />
Andelen miljöbilar (exkl. minibussar och arbetsfordon)<br />
har under 2010 ökat från 87 % till 99<br />
%. Målet på 100 % kommer att nås under januari<br />
2011.<br />
Vatten och avlopp<br />
Mål: Samhällets behov av dricksvatten tillgodoses.<br />
Dricksvattnet uppfyller Statens Livsmedelsverks<br />
uppställda normer.<br />
Inget dricksvatten har varit otjänligt under året<br />
vare sig på verk eller ledningsnät. Samhällets behov<br />
av vatten har kunnat lösas. Under de akuta händelserna<br />
i våras i samband med läckorna på huvudvattenledningen<br />
fick detta ske genom nödvattenförsörjning.<br />
Mål: Samhällets behov av avloppshantering<br />
tillgodoses. Avloppsreningsverken klarar gällande<br />
gräns- och riktvärden för både renat vatten och<br />
slam.<br />
Avloppsvattenreningen har klarats på samtliga verk<br />
utom på Sjöstadsverket och Blombacka reningsverk.<br />
Vid Sjöstadsverket överskreds gränsvärdet för BOD<br />
under kvartal två och kvartal fyra. Vid Blombacka<br />
reningsverk överskreds riktvärdet för resthalt av<br />
totalfosfor under 2010.<br />
<strong>Karlstads</strong> Bostadsaktiebolag<br />
Fastighetsbeståndets totala energiförbrukning<br />
(exklusive hushållsel) uppgick till 144,7 kWh/<br />
m2 BOA (motsvarande mått året före låg på 144,1<br />
kWh/m2 ) eller omräknat till ytbegreppet Atemp<br />
117,5 kWh/m2, som används av Boverket i byggnorm<br />
och energideklarationer. Förbrukningen<br />
ligger därmed avsevärt lägre än dagens krav för<br />
nyproducerade flerbostadshus i vår temperaturzon<br />
som uppgår till 130 kWh/m2 Atemp.<br />
25
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
Kollektivtrafik<br />
Mål: Kollektivtrafikens fyra branschorganisationer<br />
samt SKL har antagit målsättningen att<br />
resandet i kollektivtrafiken ska fördubblas på tio<br />
år. Om fördubblingsmålet ska nås måste resandet<br />
öka med 6 procent per år under budgetperioden<br />
och åren därefter.<br />
För 2010 kan vi redovisa en resandeökning på 1,2<br />
procent. Problem med biljettmaskinerna har skapat<br />
ett bortfall i statistiken, varför denna siffra sannolikt<br />
är för låg.<br />
Mål: Samtidigt har <strong>Karlstads</strong>buss målet att under<br />
perioden ha Sveriges mest nöjda kunder inom<br />
sin bransch.<br />
<strong>Karlstads</strong>buss försvarade andraplatsen avseende<br />
nöjda kunder och nöjd allmänhet, med 78 procent<br />
nöjda kunder (riksgenomsnitt 63 %) och 70<br />
procent nöjd allmänhet (riksgenomsnitt 53 %).<br />
Nöjdheten har sjunkit sedan 2009 på grund av<br />
vinterproblem både i Karlstad och i riket. Luleå<br />
innehar fortfarande förstaplatsen.<br />
Verksamhetsmått 2008 2009 2010<br />
Kollektivtrafik och färdtjänst<br />
Antal resande i stadstrafiken 5 145 500 5 427 100 5 517 800<br />
Antal vagntimmar i stadstrafiken 184 700 185 600 191 500<br />
Antal färdtjänsttillstånd 3 614 3 684 3 678<br />
Antal färdtjänstresor 92 100 94 100 93 500<br />
Antal riksfärdtjänstresor 1 389 1 431 1 432<br />
Nöjda kunder i stadstrafiken<br />
i Karlstad 83 % 83 % 78 %<br />
Nöjd allmänhet med<br />
stadstrafik i Karlstad 73 % 74 % 70 %<br />
Nöjda med färdtjänsten i <strong>kommun</strong>en 92 % 92 % -<br />
Viktigare insatser<br />
• <strong>Karlstads</strong>buss har erhållit 2,1 mnkr i planeringsbidrag<br />
från Delegationen för hållbara städer för<br />
utredning av ett framtidsinriktat kollektivtrafikstråk<br />
från Bergvik till Kronoparken. Inom ramen<br />
för ett Vinnova-projekt arbetar <strong>Karlstads</strong>buss<br />
med en förstudie om framtidens kollektivtrafik<br />
tillsammans med bland annat Kungliga Tekniska<br />
Högskolan (KTH).<br />
• Uppgraderingsanläggningen för fordonsgas togs i<br />
drift under året. Gas har i princip kunnat levereras<br />
till gaskund i beräknad omfattning.<br />
• I enlighet med transportstrategins mål om att öka<br />
antalet resor med cykel fortsätter utbyggnaden av<br />
cykelvägnätet. Gång- och cykelvägen som knyter<br />
ihop Skåre med <strong>Karlstads</strong> tätort färdigställdes<br />
under året, likaså gång- och cykelvägen längs<br />
Skogaholmsvägen.<br />
• Fjärrvärmeutbyggnaden inom <strong>Karlstads</strong> Energi<br />
AB fortsatte även under 2010, men då i något<br />
mindre omfattning. Anledningen var att aktuella<br />
områden till stor del består av hus med direktverkande<br />
el där konvertering till vattenburet system<br />
behövs. Utbyggnad genomfördes i områdena<br />
västra Hagalund, södra Hultsberg (bland annat<br />
Hultsbergsskolan) samt Ilanda industriområde.<br />
Totalt gjordes 197 nyanslutningar med beräknad<br />
årsförbrukning på ca 11 GWh. År 2009 gjordes<br />
491 nyanslutningar med beräknad årsförbrukning<br />
på ca 17 GWh.<br />
• Omställning av sophämtningen pågår. Förutom<br />
de yttre områdena i östra delen av <strong>kommun</strong>en har<br />
alla hushåll fått erbjudande om att sortera ut sitt<br />
matavfall. Deltagandet är nära 100% för villahushållen<br />
och 60% för hushåll i flerfamiljshus.<br />
Det interna perspektivet<br />
– en <strong>kommun</strong> i gott skick<br />
Den strategiska planen håller isär det externa<br />
perspektivet (medborgarperspektivet) från det<br />
interna perspektivet. Fokus ska vara på medborgarperspektivet.<br />
Det betyder inte att det interna<br />
perspektivet är oviktigt. Det har sin utgångspunkt<br />
i ledstjärnan ”en <strong>kommun</strong> i gott skick” och är en<br />
förutsättning för att skapa en bra verksamhet för<br />
medborgarna.<br />
Vi måste ha en ordnad ekonomi och vi måste<br />
vårda våra tillgångar och undvika kapitalförstöring.<br />
Vi måste vara en attraktiv arbetsgivare så vi kan<br />
rekrytera och behålla vår personal. Slutligen måste<br />
vi ha effektiva styrsystem och bedriva ett målmedvetet<br />
kvalitetsarbete.<br />
En välskött <strong>kommun</strong>, med bra service och stabil<br />
ekonomi, lockar både människor och företag. Det<br />
är en av de viktigaste insatserna vi kan göra för att<br />
skapa bra förutsättningar för såväl näringsliv som<br />
privatpersoner. Karlstad ska vara en pålitlig <strong>kommun</strong>.<br />
26
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
Vårda tillgångar<br />
Koncernen äger anläggningstillgångar med ett bokfört<br />
värde på närmare 8 miljarder kronor. Vi måste<br />
vårda dessa tillgångar och undvika kapitalförstöring.<br />
Bra lokaler är en förutsättning för att bedriva<br />
vård, skola och omsorg. Välskötta gator, parker och<br />
övriga allmänna platser är av stor betydelse för att<br />
Karlstad ska vara en attraktiv stad.<br />
Underhåll<br />
Kommunens lokaler<br />
Kommunfullmäktige satte i juni 2007 ett mål om<br />
en underhållsnivå för <strong>kommun</strong>ens lokaler på 80 kr/<br />
kvm från och med 2010. Detta mål är inte möjligt<br />
att uppnå med hänsyn till besparingar och ökande<br />
driftkostnader i övrigt som urholkar underhållsbudgeten.<br />
Årets underhåll uppgick till 57,5 kr/kvm<br />
mot en budget på 59 kr/kvm. Av det underhåll som<br />
utförts avser 60% underhåll på förskolor, grundskolor<br />
och gymnasieskolor. Trygghet, säkerhet, tak och<br />
fasader har prioriterats framför kosmetiskt underhåll.<br />
Gator och vägar<br />
Årets tilläggsanslag har inneburit att större punktinsatser<br />
har kunnat genomföras på <strong>kommun</strong>ens<br />
gator och vägar, bl.a. vad gäller åtgärder till följd<br />
av den kalla vintern och problemen med sprickbildning<br />
på grund av tjällossning. Undersökningen<br />
Kritik på teknik visar att medborgarna anser att<br />
skicket har förbättrats betydligt sedan den senast<br />
undersökningen, men det är fortfarande mindre än<br />
hälften som anser att skicket är bra eller mycket bra.<br />
Underhållsnivåer<br />
2006 2007 2008 2009 2010<br />
Underhåll lokaler (kr/m2) 48 59 57 67 58<br />
Gatunderhåll (kr/m2) 2:50 1:80 2:20 3:57 4:68<br />
KBAB:s lokaler<br />
Jämförbara mått saknas för KBAB, men underhållsinsatserna<br />
har varit relativt omfattande och berört<br />
ett antal objekt. Som exempel kan nämnas invändig<br />
renovering inom kvarteret Mangen på Rud, fönsterbyten<br />
på Kronoparken samt påbörjad upprustning<br />
av parkeringsplatsen vid Hemvägen på Våxnäs.<br />
Totalt uppgår bolagets underhållsinsatser till 53<br />
mnkr under året.<br />
Vatten och avlopp<br />
Erhållen budget för förnyelse av ledningsnät medgav<br />
en teoretisk förnyelsetakt på ca 200 år eller ca<br />
0,7 mil ledning, vilket klarades (7 280 m byttes<br />
ut). En hel del omprioriteringar av arbetsuppgifter<br />
har fått ske med anledning av de stora händelserna<br />
i våras med läckor på huvudvattenledningarna från<br />
Sörmon. Fokus har fått läggas på att ta fram strategier<br />
för att få en säkrare vattenförsörjning istället<br />
för att t ex ta fram en ny förnyelseplan för ledningsnätet<br />
i stort.<br />
Läckor har uppstått vid två tillfällen under marsapril<br />
på en av de viktiga huvudvattenledningarna<br />
från Sörmon. Dels uppstod en stor vattenläcka i<br />
Eriksberg i mars som innebar att stora delar av<br />
Karlstad tätort och Hammarö blev utan vatten under<br />
dagen. Den andra läckan inträffade vid Våxnäs<br />
centrum i april. Den drabbade huvudledningen är<br />
av typen Sentab, byggd 1969-1970. En översiktlig<br />
utredning har gjorts över vilka åtgärder som behöver<br />
vidtas närmaste åren för att få en god säkerhet i<br />
dricksvattenförsörjningen.<br />
Antalet vattenläckor totalt under året uppgick<br />
till 51 st. Avloppsstopp på ledningsnätet uppgick<br />
under 2010 till 45 st. Ca 30 fastighetsägare har<br />
under året drabbats av källaröversvämning till följd<br />
av häftiga lokala regn.<br />
Flera stora åtgärder måste till för att minska<br />
sårbarheten i dricksvattenanläggningen de närmsta<br />
åren. En åtgärdsplan har tagits fram och getts olika<br />
prioritet. Ett första steg är att ”relina” eller ersätta<br />
den befintliga huvudvattenledning från Sörmon<br />
som drabbades av de stora vattenläckorna våren<br />
2010. Till detta har medel beviljats under 2011-<br />
2012.<br />
Reservkraftsanläggningen och elkablaget på Sörmon<br />
har visat sig vara i princip uttjänt (utbyggt på<br />
1950-talet) och till reservkraftsaggregatet finns nu<br />
inte ens reservdelar att få tag i. Omprioritering av<br />
investeringsbudgetens grundram blir aktuell under<br />
2011.<br />
<strong>Karlstads</strong> Elnät AB<br />
Den sista sträckan friledning i lågspänningsnätet<br />
har byggts om. Lågspänningsnätet består därmed<br />
till 100% av jordkabel eller hängkabel på stolpar.<br />
Revision av samtliga 10 kV-brytare på Västra<br />
mottagningsstationen har genomförts som ett led i<br />
arbetet efter det stora avbrottet på stationen under<br />
hösten 2009.<br />
27
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
Styrsystem/<br />
kvalitetsarbete<br />
Fortsatt utveckling av kvalitetsarbetet inom koncernens<br />
verksamhet är en prioriterad uppgift. Ett led<br />
i arbetet är att skapa en samlad struktur för den<br />
fortsatta utvecklingen. Likaså är det nödvändigt att<br />
gentemot omvärlden ge en tydlig bild av vår kvalitet<br />
och vår utveckling. Medborgare och brukare står i<br />
fokus, men en fortsatt utveckling av våra interna<br />
processer är inte mindre viktigt.<br />
Övergripande<br />
Den strategiska planen kommer i framtiden att<br />
vara det samlade styrinstrumentet inom koncernen.<br />
Planen med dess mål och mått ska ligga till grund<br />
för budgetarbetet och följas upp i samband med<br />
årsredovisningen.<br />
Kvalitetsarbete bedrivs i olika former inom <strong>kommun</strong>en:<br />
• Kundenkäter genomförs regelbundet inom många<br />
områden, bland annat inom grundskola och gymnasieskola,<br />
äldreomsorg och kollektivtrafik.<br />
• En årlig kvalitetsredovisning framställs inom<br />
barn- och ungdomsnämnden, Karlstad-Hammarö<br />
gymnasienämnd samt arbetsmarknads- och socialnämnden,<br />
och ligger till grund för det fortsatta<br />
utvecklingsarbetet. Kvalitetsredovisningarna<br />
presenteras för <strong>kommun</strong>fullmäktige.<br />
• En koncerngemensam synpunktshantering finns<br />
sedan januari 2009.<br />
• Kvalitetsåtagande har tagits fram inom flera områden<br />
i <strong>kommun</strong>en.<br />
• Kommunens webbplats utvecklas för att ge<br />
möjlighet till e-tjänster och en effektiv medborgardialog.<br />
Kommunledningskontoret har påbörjat ett arbete<br />
med att kartlägga <strong>kommun</strong>ens samlade kvalitetsarbete<br />
genom en intern genomgång av samtliga<br />
punkter som ingår i SKL:s bedömningsinstrument<br />
”Kommunkompassen”. Detta ska sedan ligga till<br />
grund för fortsatt utveckling av kvalitetsarbetet.<br />
Gemensam drifts- och servicenämnd<br />
Värmlands<strong>kommun</strong>erna har bildat en gemensam<br />
nämnd från 2010. Verksamheten administreras av<br />
<strong>Karlstads</strong> <strong>kommun</strong> och ingår i <strong>kommun</strong>ens organisation.<br />
Kommunerna i länet är intresserade av att<br />
samverka inom olika områden i större utsträckning<br />
än vad som sker idag. Med en gemensam drifts- och<br />
servicenämnd för länet skapas nya möjligheter för<br />
generell samordning inom området även om samverkan<br />
i nuläget inriktas på IT-området. Genom att<br />
samverka i en gemensam nämnd kan <strong>kommun</strong>erna<br />
använda befintliga resurser på ett mer kostnadseffektivt<br />
sätt. Samordningsvinster uppstår som gör<br />
att man får mer för pengarna samtidigt som kvaliteten<br />
i verksamheten och möjligheterna att följa<br />
utvecklingen kan förbättras.<br />
Nämndens övergripande mål är:<br />
• lägre kostnad för drift som kan ske gemensamt<br />
• effektivare utnyttjande av resurser genom samverkan<br />
• bidra till en bättre och snabbare utveckling genom<br />
samverkan<br />
• genomföra gemensamma upphandlingar som resulterar<br />
i lägre kostnader även om inte drift sker<br />
gemensamt<br />
Viktigare insatser inom nämnderna:<br />
Arbetsmarknads- och socialnämnden har<br />
fastställt kvalitetsmål för verksamheten som skall<br />
präglas av gott bemötande, god tillgänglighet, hög<br />
delaktighet, individuella tjänster av god kvalitet<br />
och samordning. Dessa följs upp genom en årlig<br />
brukarenkät som genomförs för första gången 2010.<br />
På frågan ”Tycker du att det skett en förändring av<br />
det du haft kontakt för?” svarade 71,4 % att det<br />
skett en förändring till det bättre. På frågan ”Om<br />
du under en och samma period har haft kontakt<br />
med flera personer inom Arbetsmarknads- och socialförvaltningen,<br />
hur tycker du då att det fungerat?”<br />
svarade 80,6 % positivt.<br />
Nämnden beslutade 2009 om handlingsplan<br />
för kvalitetsarbete i verksamheten. Planen har<br />
utarbetats med utgångspunkt från Socialstyrelsens<br />
föreskrifter och allmänna råd SOSFS 2006:11 om<br />
ledningssystem för kvalitet i verksamheten. Under<br />
2010 har rutiner tagits fram för: handläggning<br />
och dokumentation, synpunkter och klagomål,<br />
personal- och kompetensförsörjning, tillgänglighet,<br />
samarbete och samverkan, fel och brister samt<br />
uppföljning och utvärdering.<br />
<strong>Karlstads</strong>buss använder Kvalitetsbarometern<br />
vilket är ett brukarundersökningsverktyg som<br />
används i hela Sverige. Målgruppen är allmänheten,<br />
<strong>Karlstads</strong>buss kunder och färdtjänstkunderna. Ett<br />
antal frågor och svar sammanställs och ger nyckeltal.<br />
Färdtjänsten gör dessutom en enkät varje år i<br />
december för att ta reda på hur kunderna uppfattar<br />
färdtjänsten och Samres (beställningscentralen).<br />
28
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
Färdtjänsten mäter också beställningscentralens<br />
svarstider för att kontrollera så att de inte är längre<br />
än avtalat. Dessutom mäts handläggningstiden, hur<br />
lång tid det tar att få svar på en färdtjänstansökan.<br />
Det används för att säkerställa att den som sökt ska<br />
få svar inom sex veckor.<br />
Kultur- och fritidsnämnden genomförde en ny<br />
kultur- och fritidsvaneundersökning under 2010.<br />
Målet var att svarsfrekvensen skulle öka från 60 till<br />
65 %, vilket inte uppnåddes. Svarsfrekvensen blev<br />
53 %. Det är främst de yngre åldrarna som avstår<br />
från att svara. Nämnden genomförde även brukarundersökningar<br />
inom enskilda verksamhetsområden.<br />
Miljönämnden genomförde en brukarenkät för<br />
områdena enskilda avlopp, livsmedel och miljöfarlig<br />
verksamhet med goda resultat samt en medborgarenkät<br />
beträffande verksamheten i Rådrummet,<br />
även den med goda resultat.<br />
Teknik- och fastighetsnämnden: Ett kvalitetsarbete<br />
där processer identifieras och kartläggs har<br />
påbörjats. Processkartläggningsarbetet syftar till<br />
att tydliggöra verksamheternas uppdrag, både som<br />
beställare och utförare samt att fokusera på vad som<br />
är viktigt/värdeskapande för <strong>Karlstads</strong>borna.<br />
Vård- och omsorgsnämnden: Alla verksamhetsområden<br />
har på enhetsnivå genomfört fokusgrupper<br />
med vårdtagare och anhöriga. Resultatet<br />
blir ett underlag för enheternas utvecklingsarbete.<br />
Klagomålshantering är en viktig beståndsdel i<br />
förvaltningens kvalitetsarbete. Genom syn¬punkter<br />
från vårdtagare och anhöriga skapas en grund för<br />
förbättringsarbete. Under 2010 har 64 klagomål/<br />
synpunkter lämnats, vilket är 17 fler än under 2009.<br />
69 procent av synpunkterna handlar om utförande av<br />
omvårdnad medan 8 procent avser larmverksamhet.<br />
Samtliga personal har ansvar att rapportera avvikelser<br />
inom hälso- och sjukvård till MAS/MAR<br />
som vid allvarligare händelser utreder ärendet.<br />
Händelser som faller under Lex Maria anmäls till<br />
Socialstyrelsen. Under 2010 anmäldes två ärenden,<br />
ett färre än året innan.<br />
Lex Sarah är en bestämmelse, som innebär att<br />
den som arbetar med att ge service och omvårdnad<br />
till äldre och funktionshindrade, är skyldig att anmäla<br />
övergrepp och brister i omsorgen. Under 2010<br />
var anmälningarna 35 stycken, vilket är 15 fler än<br />
under 2009. Mer än hälften av anmälningarna kategoriseras<br />
som ”försummelse”.<br />
Arbetsgivarperspektiv<br />
Alla som arbetar i koncernen <strong>Karlstads</strong> <strong>kommun</strong><br />
gör det på uppdrag av medborgarna. Vår uppgift är<br />
att ge medborgarna bästa tänkbara tjänster och<br />
service. Medborgarnas bedömning av <strong>kommun</strong>en<br />
avgörs i mötet mellan medborgaren och den anställde.<br />
Därför är varje medarbetares insats av stor<br />
betydelse för medborgarnas syn på <strong>kommun</strong>en.<br />
<strong>Karlstads</strong> <strong>kommun</strong> vill vara en arbetsgivare som<br />
sätter verksamhetens resultat, kvalitet och förnyelse<br />
i fokus.<br />
Kommunens anställda i förvaltningar och bolag ska<br />
samtidigt uppleva goda allmänna anställningsvillkor<br />
och utvecklingsmöjligheter samt ha en arbetsmiljö<br />
och en arbetsorganisation som ger förutsättningar<br />
för det dagliga arbetet.<br />
Centralt för arbetsgivarpolitiken är att utveckla<br />
strategier för att attrahera, rekrytera, behålla och<br />
utveckla personal.<br />
Ledar- och medarbetarundersökning<br />
Hösten 2010 genomfördes den tredje ledar- och<br />
medarbetarundersökningen (LMU) där all personal<br />
i samtliga nämnder och bolag deltog. LMU är ett<br />
utvecklingsinstrument med vars hjälp man kan<br />
identifiera förbättringsområden. Arbetsgrupperna<br />
inom förvaltningar och bolag ska utifrån undersökningsresultatet<br />
ta fram handlingsplaner för förbättringar.<br />
Undersökningens resultat kan sammanfattas<br />
i följande punkter:<br />
• Svarsfrekvensen uppgick till 92 procent vilket är<br />
ett mycket bra resultat.<br />
• Medarbetarindex ligger på 67 vilket kan jämföras<br />
med genomsnittet 62 i andra företag och organisationer<br />
i landet.<br />
• 92 procent tycker att de har ett meningsfullt<br />
arbete.<br />
• 92 procent är starkt engagerade i sitt arbete.<br />
• 81 procent känner sig nöjda med vad de uträttar<br />
på arbetet.<br />
• 73 procent diskuterar i sin arbetsgrupp vad de<br />
kan lära sig efter klagomål.<br />
• 71 procent är stolta över att jobba inom sin förvaltning<br />
eller sitt bolag.<br />
29
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
Förbättringsområden finns främst inom följande<br />
områden:<br />
• Följa upp mål<br />
• Ta lärdom av andra verksamheter utanför <strong>kommun</strong>en<br />
• Utvecklingssamtalen<br />
• Möjligheterna för medarbetarna att utvecklas i<br />
sitt arbete<br />
Några viktigare händelser<br />
Upphandling av ny företagshälsovård har genomförts.<br />
Ansökan och urval inför ett nytt internt ledarförsörjningsprogram<br />
genomfördes.<br />
Nya riktlinjer för pensioner har antagits av <strong>kommun</strong>fullmäktige.<br />
Personalstatistik kortfattat<br />
Antal anställda<br />
I november 2010 hade <strong>Karlstads</strong> <strong>kommun</strong> 6 535<br />
anställda med månadslön, en ökning med 42 personer<br />
jämfört med samma tid förra året. Av dessa<br />
var 91 procent tillsvidareanställda och 9 procent<br />
anställda på viss tid.<br />
77 procent av <strong>kommun</strong>ens anställda arbetar inom<br />
någon av de tre stora förvaltningarna; barn- och ungdomsförvaltningen,<br />
vård- och omsorgsförvaltningen<br />
och <strong>Karlstads</strong>-Hammarö gymnasieförvaltning, d v<br />
s inom någon av verksamheterna barnomsorg, skola<br />
och omsorg om äldre och funktionshindrade.<br />
Timanställd personal har under året arbetat timmar<br />
motsvarande 642 heltidstjänster. Flest timmar<br />
utfördes inom vård- och omsorgsförvaltningen.<br />
Månadsavlönade; tillsvidare- och visstidsanställda<br />
2008 2009 2010<br />
Antal anställda 6 590 6 493 6 535<br />
Andel tillsvidareanställda 86% 88% 91%<br />
Andel heltidsanställda 80% 83% 89%<br />
Andel kvinnor 76% 76% 77%<br />
Medelålder kvinnor 45,9 år 45,8 år 46,1 år<br />
Medelålder män 46,9 år 46,7 år 47,2 år<br />
timmar som föregående år. Det totala antalet övertids-<br />
och fyllnadstimmar motsvarar 61 årsarbetare.<br />
Flest kvinnor<br />
Av de anställda var 5 006 kvinnor och 1 529 män,<br />
vilket ger fördelningen 77 procent kvinnor och 23<br />
procent män. Andelen män hade minskat med en<br />
procentenhet sedan föregående år.<br />
Inom samtliga förvaltningar utom teknik- och<br />
fastighetsförvaltningen var kvinnorna i majoritet.<br />
Ökad sysselsättningsgrad<br />
Den genomsnittliga sysselsättningsgraden var 96<br />
procent, en ökning med en procent, och 89 procent<br />
av de anställda hade en heltidsanställning.<br />
Åldersstruktur<br />
Medelåldern bland de anställda hade ökat något och<br />
var 46,4 år. Fördelat på kön var medelåldern 46,1 år<br />
för kvinnorna och 47,2 år för männen.<br />
900 personer d v s 14 procent av de anställda var<br />
60 år eller äldre och kommer alltså inom en femårsperiod<br />
att fylla 65 år.<br />
Sjukfrånvaron minskar<br />
Den faktiska arbetstiden uppgick under 2010 till<br />
80 procent av avtalad arbetstid och 20 procent<br />
bestod av frånvaro av något slag.<br />
Sjukfrånvaron fortsatte att minska och uppgick<br />
till 3,8 procent av avtalad arbetstid, en minskning<br />
med 0,4 procentenheter jämfört med 2009. Det är<br />
de långa sjukskrivningarna, sjukfrånvaro som varar<br />
längre tid än 90 dagar, som minskar.<br />
Obligatorisk redovisning av sjukfrånvaro<br />
Sedan 2003 ställer lagen krav på redovisning av<br />
sjukfrånvaron, men med andra definitioner och<br />
förutsättningar än dem vi använder internt inom<br />
<strong>kommun</strong>en. Denna redovisas därför separat i<br />
nedanstående tabell. Eftersom månadsavlönade och<br />
timavlönade är svårjämförbara grupper vad gäller<br />
sjukfrånvaro, redovisas dessa separat.<br />
Övertid och fyllnadstid<br />
Under 2010 utfördes drygt 104 000 övertids- och<br />
fyllnadstidstimmar, vilket är ungefär lika många<br />
30
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
Redovisning av sjukfrånvaro enligt lag, procent<br />
Månadsavlönade 2008 2009 2010<br />
Andel sjukfrånvaro av ordinarie arbetstid 5,1 4,5 4,4<br />
Andel > 60 dagar 69,2 55,9 53,0<br />
Andel sjukfrånvaro, kvinnor 5,8 4,9 4,9<br />
Andel sjukfrånvaro, män 3,7 3,2 2,8<br />
Andel sjukfrånvaro, -29 år 5,0 4,6 5,0<br />
Andel sjukfrånvaro, 30-49 år 4,6 4,2 4,1<br />
Andel sjukfrånvaro, 50 - år 6,0 4,8 4,7<br />
Timavlönade 2008 2009 2010<br />
Andel sjukfrånvaro av ordinarie arbetstid 1,5 1,6 1,9<br />
Andel > 60 dagar 24,1 14,8 13,5<br />
Andel sjukfrånvaro, kvinnor 1,6 1,6 1,9<br />
Andel sjukfrånvaro, män 1,0 1,7 2,0<br />
Andel sjukfrånvaro, -29 år 1,6 1,8 2,0<br />
Andel sjukfrånvaro, 30-49 år 1,4 1,5 1,9<br />
Andel sjukfrånvaro, 50 - år 1,0 1,4 1,7<br />
Sammanställning för<br />
hela <strong>kommun</strong>koncernen<br />
I tabellen nedan visas en sammanställning över lönekostnader<br />
och antal årsarbetare för hela <strong>kommun</strong>koncernen<br />
där även bolag, stiftelser och <strong>kommun</strong>alförbund<br />
ingår. Till skillnad mot redovisningen<br />
i tidigare avsnitt anges antal årsarbetare genom att<br />
månadsanställda räknats om till årsarbetare. Timanställda,<br />
räddningstjänst i beredskap och räddningsvärn<br />
ingår ej i siffran för antal årsarbetare.<br />
Personal och löner<br />
löner och arvoden<br />
Andel exkl.sociala kostn, (tkr) Antal årsarbetare<br />
Kommunen/bolag/stiftelse i % 2007 2008 2009 2010<br />
Kommunen 1 925 740 1 978 343 6 217 6 334<br />
<strong>Karlstads</strong> Stadshus AB 100,0 64 76 0 0<br />
<strong>Karlstads</strong> Bostads AB 100,0 39 169 41 956 120 119<br />
<strong>Karlstads</strong> Energi AB 100,0 60 547 61 337 165 162<br />
<strong>Karlstads</strong> Elnät AB 100,0 17 182 18 414 47 48<br />
<strong>Karlstads</strong> Parkerings AB 100,0 223 237 0 0<br />
Mariebergsskogen AB 100,0 6 242 6 437 21 20<br />
AB <strong>Karlstads</strong> Studentbostäder 100,0 655 709 1 1<br />
Karlstad Airport AB 100,0 - 1 214 - 2<br />
Vindpark Vänern Kraft AB 70,0 65 50 0 0<br />
Tåsans Kraft AB 60,0 53 56 0 0<br />
Vänerhamn AB 31,0 15 137 13 933 42 39<br />
Visit Karlstad AB 49,0 463 1 228 1 3<br />
Stiftelsen <strong>Karlstads</strong>hus 60,0 148 161 0 0<br />
Stiftelsen <strong>Karlstads</strong> Studentbostäder 100,0 44 40 0 0<br />
Karlstad-Grums Vattenverksförbund 36,0 36 56 0 0<br />
<strong>Karlstads</strong>regionens Räddningstjänstförbund 66,3 29 785 30 451 55 54<br />
Summa 2 095 553 2 154 698 6 669 6 782<br />
Observera att personal och löner anges utifrån ägarandel.<br />
31
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
Finansiellt perspektiv<br />
<strong>Karlstads</strong> <strong>kommun</strong> skall ha verksamhet och ekonomi<br />
i ”gott skick”. Det förutsätter ett långsiktigt<br />
tänkande. För att säkerställa detta krävs att varje<br />
generation står för de kostnader de ger upphov till.<br />
I annat fall kommer morgondagens medborgare att<br />
få betala inte bara för den verksamhet de själva<br />
konsumerar utan även för den som tidigare generationer<br />
konsumerat.<br />
En annan viktig hörnpelare för att uppnå en<br />
verksamhet och ekonomi i ”gott skick” är att <strong>kommun</strong>en<br />
som ansvarig för förvaltningen av medborgarnas<br />
skattepengar alltid strävar efter att dessa<br />
används på effektivast möjligaste sätt. Öppenhet<br />
och lättillgänglighet skall känneteckna <strong>kommun</strong>ens<br />
rapportering.<br />
Kommunen har två ekonomiska mål:<br />
Resultatmål: resultatet ska över en femårsperiod<br />
uppgå till minst 2 % av <strong>kommun</strong>ens skatteintäkter<br />
och generella statsbidrag (och utjämning).<br />
Finansieringsmål: Kommunens totala nettolåneskuld<br />
inklusive <strong>kommun</strong>ens totala pensionsåtagande<br />
skall inte öka.<br />
2006 2007 2008 2009 2010<br />
Resultatmål (2%) 62 65 69 70 74<br />
Resultat 148 136 104 100 196<br />
Finansieringsmål<br />
Nettoskuld ökning 96 40 213<br />
Nettoskuld minskning -26 -66<br />
Resultatmålet har uppnåtts med bred marginal under<br />
vart och ett av åren. Sammantaget för perioden<br />
är resultatet 344 mnkr högre än målet.<br />
Trots det goda resultatet har nettoskulden ökat<br />
kraftigt under 2010. Här måste dock vägas in att<br />
<strong>kommun</strong>fullmäktige har godkänt en ökad nettoskuld<br />
med 177 mnkr. Över perioden har finansieringsmålet<br />
uppnåtts två av åren, men sammantaget<br />
för perioden har nettoskulden ökat med 256 mnkr,<br />
varav den avgiftsfinansierade VA-verksamheten svarar<br />
för 66 mnkr och den avgiftsfinansierade verksamheten<br />
svarar för 190 mnkr. Här har justering skett<br />
dels för ändrad beräkningsmetod för pensionsskulden<br />
(ansvarsförbindelsen) dels för investeringar där<br />
kapitalkostnaden betalas av andra än <strong>kommun</strong>en.<br />
En fördjupad målavstämning redovisas i den<br />
finansiella analysen, tillsammans med ett antal<br />
finansiella nyckeltal.<br />
32
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
Koncernens och <strong>kommun</strong>ens ekonomiska<br />
utfall och ställning i korthet<br />
I koncernen <strong>Karlstads</strong> <strong>kommun</strong> ingår förutom<br />
<strong>kommun</strong>en även de helägda bolagen inom Stadshuskoncernen<br />
samt delägda bolag, stiftelser och<br />
<strong>kommun</strong>alförbund. Av störst ekonomisk betydelse<br />
är <strong>Karlstads</strong> Bostads AB, <strong>Karlstads</strong> Energi AB,<br />
<strong>Karlstads</strong> Elnät AB samt den delägda Stiftelsen<br />
<strong>Karlstads</strong>hus.<br />
• Koncernen visar återigen ett starkt resultat.<br />
Resultatet uppgår till 307,2 mnkr jämfört med<br />
237,0 mnkr år 2009. I resultatet ingår en engångseffekt<br />
på +58,0 mnkr som en följd av övertagandet<br />
av <strong>Karlstads</strong> flygplats.<br />
• Ett nytt helägt bolag Karlstad Airport AB har<br />
bildats för ägandet och driften av <strong>Karlstads</strong> flygplats.<br />
• Årets nettoinvesteringar uppgår till rekordhöga<br />
781,9 mnkr (715,8 mnkr år 2009).<br />
• Soliditeten uppgår nu till 44,9 % (44,1 % år<br />
2009).<br />
mnkr Koncernen Kommunen<br />
Verksamhetens nettokostnader - 3 329,9 - 3 539,6<br />
Skatteintäkter och utjämning 3 695,0 3 695,0<br />
Finansnetto - 86,6 5,4<br />
Extraordinära intäkter 58,0 58,0<br />
Skattekostnad - 29,3<br />
Årets resultat 307,2 218,8<br />
- justerat resultat mot balanskrav 206,7<br />
- i procent av skatteintäkter och utjämning + 5,6 %<br />
Investering 781,9 528,2<br />
Ökad nettolåneskuld<br />
(efter justering för reavinster och engångsposter) 213,0<br />
Soliditet 44,9 % 48,8 %<br />
Soliditet inkl. hela pensionsåtagandet 25,9 % 24,0 %<br />
Utdebitering<br />
21:75 kr<br />
Finansiell analys – fyra aspekter<br />
I nedanstående avsnitt görs en analys av koncernens<br />
och <strong>kommun</strong>ens finansiella utveckling och ställning.<br />
Syftet är att identifiera finansiella problem och därigenom<br />
klargöra om man har en god ekonomisk hushållning<br />
eller ej. Analysen bygger på fyra perspektiv<br />
som är hörnstenar i modellen: resultat, kapacitet,<br />
risk och kontroll. Varje perspektiv analyseras med<br />
hjälp av ett antal ekonomiska begrepp och nyckeltal.<br />
Resultat<br />
I ett första läge kartläggs årets resultat och dess orsaker.<br />
Vilken balans har koncernen och <strong>kommun</strong>en<br />
haft över sina intäkter och kostnader under året och<br />
över tiden? Under detta perspektiv analyseras också<br />
investeringar och dess utveckling.<br />
Kapacitet<br />
Det andra perspektivet benämns kapacitet eller<br />
långsiktig betalningsberedskap. Här redovisas vilken<br />
finansiell motståndskraft koncernen och <strong>kommun</strong>en<br />
har på lång sikt. Ju starkare kapacitet, desto mindre<br />
känslig är man för kommande lågkonjunkturer.<br />
Risk<br />
Under det tredje perspektivet risk analyseras den<br />
finansiella riskexponeringen. En god ekonomisk<br />
hushållning skapar möjlighet att möta finansiella<br />
problem utan att behöva vidta drastiska åtgärder.<br />
Här diskuteras också borgensåtagande och den samlade<br />
pensionsskulden.<br />
Kontroll<br />
Med det fjärde perspektivet kontroll avses hur<br />
ekonomiska målsättningar och planer följs. En god<br />
följsamhet mot budget ger bra förutsättningar för<br />
att kunna uppnå god ekonomisk hushållning. Risk<br />
och kontroll hänger samman på så sätt att båda är<br />
mått på förmågan att hantera problematiska situationer.<br />
33
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
Finansiell analys – <strong>kommun</strong>koncernen<br />
RESULTAT<br />
Årets resultat<br />
2006 2007 2008 2009 2010<br />
Årets resultat (mnkr) 291,9 240,2 231,3 237,0 307,2<br />
% av eget kapital<br />
vid årets början 9,9 7,4 6,6 6,4 7,8<br />
Koncernen <strong>Karlstads</strong> <strong>kommun</strong> redovisar ett fortsatt<br />
starkt resultat. Årets resultat uppgår till 307,2<br />
mnkr. Detta innebär att det egna kapitalet ökar<br />
med 7,8 %. Ökningen är den näst största under<br />
de senaste fem åren. I årets resultat ingår dock en<br />
extraordinär intäkt på 58,0 mnkr som härrör till<br />
övertagandet av <strong>Karlstads</strong> flygplats.<br />
Investeringsvolym<br />
2006 2007 2008 2009 2010<br />
Kommunen 419,1 314,4 264,3 325,1 528,2<br />
<strong>Karlstads</strong> Energi AB 102,3 124,5 224,7 152,0 107,9<br />
<strong>Karlstads</strong> Elnät AB 18,7 31,9 31,2 66,3 25,9<br />
<strong>Karlstads</strong> Bostads AB 64,7 52,8 32,3 27,7 84,9<br />
Vindpark Vänern Kraft AB --- 32,9 14,3 121,2 14,1<br />
Övriga företag 71,0 38,1 19,6 23,5 20,9<br />
Årets nettoinvesteringar<br />
(mnkr) 675,8 594,6 586,4 715,8 781,9<br />
Investeringsnivån är fortsatt hög. Årets nettoinvesteringar<br />
uppgick till 781,9 mnkr och är återigen<br />
den högsta nivån hittills i <strong>kommun</strong>koncernen. De<br />
största investeringarna har även i år skett i <strong>kommun</strong>en<br />
528,2 mnkr. Bland bolagen kan nämnas<br />
<strong>Karlstads</strong> Energi AB 107,9 mnkr med fortsatt utbyggnad<br />
av fjärrvärmenätet och <strong>Karlstads</strong> Bostads<br />
AB 84,9 mnkr med nybyggnation och underhåll.<br />
KAPACITET<br />
Soliditet<br />
2006 2007 2008 2009 2010<br />
Soliditet (%) 41,9 43,9 43,3 44,1 44,9<br />
Soliditet inkl hela<br />
pensionsåtagandet 22,0 21,0 22,0 23,1 25,9<br />
Soliditeten som är ett mått på <strong>kommun</strong>koncernens<br />
långsiktiga finansiella handlingsutrymme fortsätter<br />
att öka. Soliditeten uppgår nu till 44,9 procent.<br />
Även med hänsyn tagen till det pensionsåtagande på<br />
1 810,8 mnkr som redovisas utanför balansräkningen<br />
fortsätter <strong>kommun</strong>koncernens soliditet att öka.<br />
Skuldsättningsgrad<br />
% 2006 2007 2008 2009 2010<br />
Total skuldsättningsgrad 58,1 56,1 56,7 55,9 55,1<br />
- varav avsättningsgrad 4,1 4,9 5,0 5,3 5,3<br />
-varav kortfristig<br />
skuldsättningsgrad 12,5 11,0 14,8 17,4 22,7<br />
- varav långfristig<br />
skuldsättningsgrad 41,5 40,2 36,9 33,1 27,1<br />
Den del av tillgångarna som finansierats med främmande<br />
kapital brukar benämnas skuldsättningsgrad.<br />
Av den totala skuldsättningen fortsätter andelen<br />
avsättningar och kortfristig skuld att öka medan<br />
andelen långfristig skuld minskar. Orsaken är att<br />
<strong>kommun</strong>en har ersatt en del långfristig upplåning<br />
med upplåning via s.k. <strong>kommun</strong>certifikat<br />
RISK<br />
Finansiella tillgångar<br />
(mnkr) 2006 2007 2008 2009 2010<br />
Aktier mm 28,7 28,8 29,3 29,4 45,4<br />
Långfristig utlåning 248,0 307,7 439,9 504,3 546,1<br />
Kortfristig utlåning 0,0 0,0 0,0 69,2 73,8<br />
Kortfristiga placeringar 28,5 28,9 17,7 24,9 23,0<br />
Likvida medel 238,1 82,2 357,0 82,3 173,8<br />
Totalt 543,3 447,6 843,9 710,1 862,1<br />
Kommunkoncernen har betydande finansiella<br />
tillgångar. Dessa tillgångar är i form av såväl aktier<br />
som utlåning. Koncernens finansiella tillgångar låg<br />
vid årsskiftet på en hög nivå till följd av en successiv<br />
ökning av utlåningen och en tillfälligt ökad<br />
likviditet. Bland de långsiktiga förändringarna kan<br />
34
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
nämnas förlagslån till Kommuninvest ekonomisk<br />
förening +16,0 mnkr och utlåning till Värmlandskraft-OKG-Delägarna<br />
AB (<strong>kommun</strong>ens skyldighet<br />
som delägare) +21,1 mnkr.<br />
Finansiella skulder<br />
(mnkr) 2006 2007 2008 2009 2010<br />
Långfristiga lån 3225,9 3195,5 3168,9 2975,0 2579,6<br />
Kortfristiga lån 0,0 0,0 0,0 328,0 1003,0<br />
Totalt 3225,9 3195,5 3168,9 3303,0 3582,6<br />
Kommunkoncernens låneskuld fortsatte att öka<br />
under året. Kortfristiga lån utgörs i allt väsentligt<br />
av <strong>kommun</strong>ens upplåning via <strong>kommun</strong>certifikat<br />
670 mnkr och <strong>Karlstads</strong> Stadshus AB:s särskilda<br />
kortfristiga lån på 320 mnkr från Kommuninvest i<br />
Sverige AB.<br />
Pensionsåtagande<br />
2006 2007 2008 2009 2010<br />
Avsättning till pensioner 122,0 162,5 177,4 197,3 209,1<br />
Pensionsförpliktelser<br />
äldre än 1998 1543,0 1823,8 1835,8 1889,9 1810,8<br />
Totalt 1665,0 1986,3 2013,2 2087,2 2019,9<br />
Kommunkoncernens pensionsskuld redovisas enligt<br />
den så kallade blandmodellen, vilket i praktiken innebär<br />
att större delen tas upp som en ansvarsförbindelse<br />
utanför balansräkningen. Denna del av pensionsskulden<br />
är dock lika viktig att beakta ur risksynpunkt.<br />
Pensionsåtagandet har minskat något under året med<br />
67,3 mnkr. Fr.o.m. år 2007 är pensionsskuldsberäkningen<br />
gjord enligt en ny modell vilket innebär en<br />
högre värdering jämfört med åren innan.<br />
Bolagen i siffror<br />
I nedanstående tabell har vissa nyckeltal ställts upp<br />
specificerat per företag i <strong>kommun</strong>koncernen. I de<br />
delägda företagen har endast <strong>kommun</strong>ens andel<br />
tagits upp. Siffrorna avseende balansomslutning,<br />
soliditet och omsättning har tagits från de ingående<br />
företagens redovisningar innan de interna elimineringarna<br />
genomförts. Beloppen för <strong>Karlstads</strong> Stadshus<br />
AB avser enbart moderbolaget och inkluderar<br />
alltså inte dotterbolagen.<br />
I tabellen redovisas resultaten före bokslutsdispositioner<br />
och skatt. Soliditeten är beräknad på det<br />
justerade egna kapitalet, dvs. inklusive 73,7 % av<br />
de obeskattade reserverna.<br />
För närmare analys av räkenskaperna hänvisas<br />
till <strong>kommun</strong>ens respektive bolagens årsredovisningar.<br />
Preliminära uppgifter har lämnats av Tåsans<br />
Kraftaktiebolag och Karlstad-Grums vattenverksförbund,<br />
medan övriga bolag och stiftelser har<br />
lämnat uppgifter som är granskade.<br />
Kommunen/bolag/stiftelse Andel Balans- Soliditet Omsättn. Resultat<br />
i % omslutning % mnkr efter fin.poster<br />
mnkr<br />
mnkr<br />
<strong>Karlstads</strong> <strong>kommun</strong> 7 307,7 48,8 5 222,1 218,8<br />
Koncernen <strong>Karlstads</strong> Stadshus AB 100,0<br />
<strong>Karlstads</strong> Stadshus AB , moderbolag 100,0 509,7 33,2 0 -10,9<br />
<strong>Karlstads</strong> Bostads AB 100,0 2 139,8 18,7 417,5 23,2<br />
<strong>Karlstads</strong> Energi AB 100,0 1 474,4 38,2 1 128,2 69,6<br />
<strong>Karlstads</strong> Elnät AB 100,0 390,9 57,7 155,2 29,8<br />
<strong>Karlstads</strong> Parkerings AB 100,0 11,7 28,1 12,0 4,5<br />
Mariebergsskogen AB 100,0 22,4 4,0 6,8 -17,3<br />
AB <strong>Karlstads</strong> Studentbostäder 100,0 149,2 10,5 52,9 1,8<br />
Karlstad Airport AB 100,0 63,7 89,2 1,7 -1,3<br />
Vindpark Vänern Kraft AB 70,0 183,8 3,3 19,2 5,7<br />
Övriga bolag och stiftelser m.m.<br />
Tåsans Kraft AB 60,0 48,6 7,9 12,8 0,0<br />
Vänerhamn AB 31,0 37,4 67,3 49,2 2,5<br />
Visit Karlstad AB 49,0 6,5 72,4 3,3 -0,2<br />
Stiftelsen <strong>Karlstads</strong>hus 60,0 507,2 11,9 95,7 0,0<br />
Stiftelsen <strong>Karlstads</strong> Studentbostäder 100,0 11,7 76,1 1,2 0,1<br />
Karlstad-Grums vattenverksförbund 36,0 1,8 23,9 1,1 0,0<br />
<strong>Karlstads</strong>regionens Räddningstjänstfärbund 66,3 43,7 23,6 65,8 1,8<br />
Not: Observera att beloppen anges utifrån ägarandel.<br />
35
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
Finansiell analys <strong>kommun</strong>en<br />
RESULTAT<br />
Årets resultat<br />
2006 2007 2008 2009 2010<br />
Årets resultat (mnkr) 164,5 151,1 122,5 138,6 218,8<br />
% av skatteintäkt,<br />
bidrag, utjämning 5,3 4,6 3,6 4,0 5,9<br />
% av eget kapital<br />
vid årets början 5,9 5,2 4,0 4,3 6,5<br />
Kommunen redovisar ett positivt resultat, för<br />
fjortonde året i rad. Resultatet är betydligt högre<br />
än föregående år. Resultatet motsvarar 5,9 % av<br />
skatteintäkter, generella statsbidrag och utjämning.<br />
Årets resultat innebär att det egna kapitalet ökade<br />
med 6,5 %. Detta kan ställas mot att konsumentprisindex<br />
ökade i genomsnitt med 1,3 % under<br />
året. Kommunen har därigenom klarat att inflationsskydda<br />
det egna kapitalet.<br />
Resultatet i årsredovisningen kan dock i hög<br />
grad påverkas av jämförelsestörande poster och<br />
reavinster. En mer rättvisande bild av årets resultat<br />
visas om justering sker för sådana poster:<br />
Resultatanalys och avstämning av balanskravet<br />
2006 2007 2008 2009 2010<br />
Årets resultat 164,5 151,1 122,5 138,6 218,8<br />
- avgår realisationsvinster<br />
- 16,1 - 15,6 - 18,4 - 38,9 - 12,1<br />
Avstämning mot<br />
balanskravet 148,4 135,5 104,1 99,7 206,7<br />
Justering jämförelsestörande poster<br />
- elproduktionen - 9,0 - 55,5<br />
- övriga jämförelsestörande<br />
poster 8,0 - 3,5 - 20,0 0,0 - 58,0<br />
Underliggande resultat 156,4 132,0 104,1 90,7 93,2<br />
Vid avstämning av det lagstadgade balanskravet<br />
ska resultatet reduceras med de realisationsvinster<br />
som uppstått under året. Däremot ingår intäkter<br />
från exploateringsverksamheten och olika former av<br />
engångsposter. Resultatnivån är betydligt högre än<br />
förra året och balanskravet uppnås med god marginal.<br />
<strong>Karlstads</strong> <strong>kommun</strong> har uppfyllt balanskravet<br />
varje år sedan detta infördes år 2000.<br />
Under året har resultatpåverkan varit relativt<br />
hög jämfört med föregående år. Resultatet 2010 har<br />
justerats med en jämförelsestörande engångspost på<br />
58 mnkr, en extraordinär intäkt som avser ersättning<br />
till <strong>kommun</strong>en i samband med övertagandet<br />
av flygplatsen. Elproduktionens resultatpåverkan<br />
2010 är 55,5 mnkr.<br />
Reavinsterna var betydligt lägre 2010 än 2009<br />
då de låg på en ovanligt hög nivå. Däremot innehöll<br />
resultatet 2009 ingen justering för jämförelsestörande<br />
poster. Resultatet 2008 innefattade utdelning<br />
från Stadshus AB med 20 mnkr. Som framgår av<br />
tabellen ovan har den underliggande resultatnivån<br />
legat på en hög och jämnare nivå än den som redovisas<br />
i resultaträkningen.<br />
Utveckling av skatteintäkter och nettokostnader<br />
2006 2007 2008 2009 2010<br />
Skatteintäkt, bidrag,<br />
utjämning, ökning (mnkr) 186 169 174 69 188<br />
Procentuell ökning 6,4 5,5 5,3 2,0 5,4<br />
Nettokostnad ökning (mnkr) 181 178 206 33 172<br />
Procentuell ökning 6,5 6,0 6,6 1,0 5,1<br />
En förutsättning för en långsiktigt hållbar ekonomi<br />
är att nettokostnaderna inte ökar snabbare än de<br />
intäkter vi får genom skatter, generella statsbidrag<br />
och utjämningssystemet. Mellan åren 2006-2008<br />
har nettokostnaderna ökat mer än skatteintäkterna.<br />
Under de båda senaste åren har dock förhållandena<br />
varit omvända. Nettokostnaden har ökat i långsammare<br />
takt än skatteintäkterna. Utvecklingen<br />
av både skatteintäkter och nettokostnader har<br />
varit betydligt högre 2010 i jämförelse med 2009<br />
då utvecklingen var lägst under femårsperioden.<br />
Lågkonjunkturen medförde en långsam ökning<br />
av skatteintäkterna under 2009. Nämnderna tog<br />
36
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
ansvar och begränsade sina kostnader kraftigt,<br />
vilket gav överskott som delvis har använts under<br />
2010. I övrigt förklaras nettokostnadsökningen av<br />
engångsanslag i form av konjunkturstöd 2010 samt<br />
av ökade kostnader för vinterväghållning och lägre<br />
reavinster. För skatteintäkter, bidrag och utjämning<br />
svarar det tillfälliga konjunkturstödet för mer än en<br />
tredjedel av ökningen under 2010.<br />
Nettokostnadsandel<br />
Olika kostnaders andel av skatteintäkter och utjämning (%)<br />
2006 2007 2008 2009 2010<br />
Verksamheten 89,5 91,0 92,0 90,9 90,7<br />
Avskrivningar 5,8 4,8 5,0 5,1 5,1<br />
Nettokostnad före<br />
finansnetto 95,3 95,8 97,0 96,0 95,8<br />
Finansnetto -0,6 -0,4 -0,6 0,0 -0,1<br />
Extraordinära poster -1,6<br />
Nettokostnad totalt 94,7 95,4 96,4 96,0 94,1<br />
Grundläggande för en god ekonomi är att det finns<br />
en balans mellan löpande intäkter och kostnader.<br />
Ett sätt att belysa detta förhållande är att analysera<br />
hur stor andel de löpande verksamhetskostnaderna<br />
tar i anspråk av skatteintäkter och bidrag.<br />
Tabellen ovan har kopplingar till föregående tabellerna.<br />
Den andel av skatteintäkterna som inte tas<br />
i anspråk av driftkostnader, alltså 5,9 %, utgör årets<br />
resultat. Verksamhetens kostnader (exkl. avskrivningar)<br />
har ökat mellan åren 2006-2008, medan<br />
motsvarande kostnad minskat något 2009 och 2010.<br />
Nettokostnadens andel av dessa intäkter har minskat<br />
2010 eftersom verksamhetens nettokostnad då har<br />
ökat mindre än skatteintäkter och bidrag.<br />
Investeringsvolym<br />
2006 2007 2008 2009 2010<br />
Investering exkl.<br />
exploatering 391,4 292,3 241,3 301,3 513,9<br />
Exploateringsområden 27,7 22,0 23,0 23,8 14,3<br />
Årets bruttoinvesteringar<br />
(mnkr) 419,1 314,3 264,3 325,0 528,2<br />
Årets resultat<br />
+ avskrivningar (mnkr) 344,3 309,1 294,2 319,0 409,0<br />
- i förhållande till årets nettoinvesteringar<br />
(%) 82 98 112 96 78<br />
Årets bruttoinvesteringar uppgick till 528,2 mnkr,<br />
vilket är en betydligt högre investeringsnivå än<br />
tidigare. De största investeringarna har gjorts inom<br />
teknik- och fastighetsnämndens skattefinansierade<br />
verksamhet (422 mnkr). Inom exploateringsområden<br />
har 14,3 mnkr investerats. En utförligare<br />
beskrivning av investeringarna redovisas i avsnittet<br />
Investeringsredovisning.<br />
Avskrivningsmedlen bidrar tillsammans med<br />
årets resultat till att skapa ett utrymme för investeringar.<br />
Relationen mellan denna summa och de<br />
faktiska nettoinvesteringarna ger en indikation på<br />
om investeringsvolymen leder till påfrestningar på<br />
skuldsättningen eller likviditeten. Som framgår av<br />
tabellen ligger investeringarna 2010 på en betydligt<br />
högre nivå än det utrymme som skapats från<br />
årets verksamhet. 2008 är enda året under femårsperioden<br />
då nettoinvesteringarna låg på en lägre<br />
nivå än det utrymme som skapats från verksamheten.<br />
Här ska dock påpekas att måttet inte är det<br />
samma som det som gäller i <strong>kommun</strong>ens ekonomiska<br />
mål, där även pensionsåtagande beaktas och<br />
reavinster samt engångsposter avräknas.<br />
KAPACITET<br />
Soliditet<br />
2006 2007 2008 2009 2010<br />
Soliditet (%) 52,5 51,7 50,0 48,9 48,8<br />
Soliditet inkl hela<br />
pensionsåtagandet 24,9 21,1 21,4 21,3 24,0<br />
Soliditeten är ett mått på <strong>kommun</strong>ens långsiktiga<br />
finansiella handlingsutrymme och visar hur stor del<br />
av <strong>kommun</strong>ens tillgångar som finansierats av egna<br />
medel. Med utgångspunkt från balansräkningen<br />
uppgår soliditeten till 48,8 % och har därmed<br />
försämrats marginellt jämfört med föregående år.<br />
Soliditeten har sjunkit till följd av ett ökat behov av<br />
att finansiera ökad utlåning och investeringar delvis<br />
med lånade medel.<br />
För att få ett mer relevant mått på soliditeten<br />
måste hänsyn tas till det pensionsåtagande som redovisas<br />
utanför balansräkningen som en ansvarsförbindelse.<br />
Skulle detta åtagande, som vid årsskiftet<br />
uppgick till 1 810,4 mnkr, läggas in i balansräkningen<br />
blir <strong>kommun</strong>ens soliditet 24,0 %, vilket är<br />
en förbättring jämfört med föregående år eftersom<br />
det totala pensionsåtagandet har minskat.<br />
37
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
Skuldsättningsgrad<br />
% 2006 2007 2008 2009 2010<br />
Total skuldsättningsgrad 47,5 48,3 50,0 51,1 51,2<br />
- varav avsättningsgrad 2,2 2,7 2,8 2,8 2,8<br />
- varav kortfristig<br />
skuldsättningsgrad 16,8 12,3 11,3 15,3 22,3<br />
- varav långfristig<br />
skuldsättningsgrad 28,5 33,2 36,0 33,0 26,1<br />
Den del av tillgångarna som finansierats med främmande<br />
kapital brukar benämnas skuldsättningsgrad.<br />
Kommunens totala skuldsättningsgrad har<br />
ökat något under året, till följd av ett behov av att<br />
finansiera ökad utlåning och investeringar. Av den<br />
totala skuldsättningen har andelen kortfristig skuld<br />
ökat och andelen långfristig skuld har minskat.<br />
RISK<br />
Finansiella tillgångar<br />
(mnkr) 2006 2007 2008 2009 2010<br />
Aktier mm 265,6 265,6 266,3 272,3 346,3<br />
Långfristig utlåning 1905,7 2290,4 2391,7 2565,5 2519,4<br />
Kortfristig utlåning 230,8 246,0<br />
Likvida medel 206,2 51,5 321,1 37,7 128,2<br />
Totalt 2377,5 2607,5 2979,1 3106,3 3239,9<br />
Kommunen har stora tillgångar i den <strong>kommun</strong>ala<br />
bolagskoncernen. Dessa tillgångar är i form av såväl<br />
aktier som utlåning till bolagen. I bolagskoncernen<br />
ingår företag med betydande värden inom huvudsakligen<br />
energi- och bostadssektorn. Kommunens<br />
finansiella tillgångar fortsätter att öka till följd<br />
av ökad utlåning. Ökningen avseende aktier och<br />
andelar avser ett aktieägartillskott till <strong>Karlstads</strong><br />
Stadshus AB samt ett förlagslån till Kommuninvest<br />
ekonomisk förening. Kortfristig utlåning avser<br />
fordran på Vindpark Vänern Kraft AB 246 mnkr.<br />
Finansiella skulder<br />
(mnkr) 2006 2007 2008 2009 2010<br />
Långfristiga lån 1591,8 1980,7 2309,6 2258,4 1907,1<br />
Kortfristiga lån 670,0<br />
Koncernkonto 232,7 87,4 19,4 121,0 164,5<br />
Totalt 1824,5 2068,1 2329,0 2379,4 2741,6<br />
Den totala volymen finansiella skulder har ökat<br />
jämfört med 2009. En viss omfördelning har skett<br />
mot mer kortfristiga upplåning i syfte att minska<br />
upplåningskostnaden. Bland annat har upplåning<br />
via emissioner av <strong>kommun</strong>certifikat återupptagits<br />
av <strong>kommun</strong>en. Den utgående volymen uppgick vid<br />
årets slut till 670 mnkr.<br />
Pensionsåtagande<br />
2006 2007 2008 2009 2010<br />
Avsättning till pensioner 110,3 149,6 163,1 179,8 192,3<br />
Pensionsförpliktelser<br />
äldre än 1998 1542,3 1823,4 1835,4 1889,5 1810,4<br />
Totalt 1652,6 1973,0 1998,5 2069,3 2002,7<br />
Individuell del 98/99 123,0 0,0 0,0 0,0 0,0<br />
Totalt (inkl individuell<br />
del 98/99) 1775,6 1973,0 1998,5 2069,3 2002,7<br />
Kommunens pensionsskuld redovisas enligt den så<br />
kallade blandmodellen, vilket i praktiken innebär<br />
att större delen tas upp som en ansvarsförbindelse<br />
utanför balansräkningen. Denna del av pensionsskulden<br />
är dock lika viktig att beakta ur risksynpunkt.<br />
Pensionsåtagandet har minskat under året<br />
med 66,5 mnkr. Till följd av det gångna årets låga<br />
inflationstakt, ränteläge och löneutveckling har de<br />
årliga utbetalningarna (amorteringen) för första<br />
gången överstigit skulduppräkningen.<br />
Fr o m 2007 är pensionsskuldsberäkningen<br />
gjord enligt en ny modell (RIPS07).<br />
Borgensåtagande<br />
(mnkr) 2006 2007 2008 2009 2010<br />
<strong>Karlstads</strong> Bostads AB 1180,8 755,9 410,3 275,5 238,0<br />
<strong>Karlstads</strong> Stadshus AB 320,0 320,0 320,0<br />
Övriga <strong>kommun</strong>ala bolag 3,0 2,6 2,5 3,2 1,7<br />
Stiftelsen <strong>Karlstads</strong>hus 124,2 28,7 3,1 0,0 0,0<br />
Värmlandskraft-<br />
OKG-delägarna 46,3 50,5 151,2 151,2 69,0<br />
Bostadsrättsföreningar 86,6 86,3 85,9 84,0 83,2<br />
Småhus 6,0 2,9 2,1 1,6 1,0<br />
Övriga 4,5 4,4 4,3 4,3 4,2<br />
Totalt 1451,4 931,3 979,4 839,8 717,1<br />
Kommunens borgensåtagande har minskat betydligt<br />
under året med 122,7 mnkr, vilket främst<br />
förklaras av ett minskat borgensåtagande avseende<br />
<strong>Karlstads</strong> Bostads AB. Företaget ersätter successivt<br />
sin upplåning med <strong>kommun</strong>al borgen med lån från<br />
<strong>kommun</strong>ens internbank. Denna utveckling kommer<br />
att fortsätta även under 2011 då <strong>kommun</strong>ens<br />
borgensåtagande gentemot bolaget helt kommer<br />
att upphöra. Kommunens åtagande till följd av<br />
delägandet i Oskarshamns kärnkraftverk har också<br />
minskat under året.<br />
Riskerna bedöms vara störst för åtagandet<br />
avseende bostadsrättsföreningar. Sannolikheten<br />
för ytterligare infrianden bedöms dock som låg.<br />
Totalt sett utgör moderbolaget i den <strong>kommun</strong>ala<br />
38
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
bolagskoncernen <strong>Karlstads</strong> Stadshus AB det största<br />
åtagandet. Moderbolaget lånade tidigare via <strong>kommun</strong>ens<br />
internbank, men på grund av förändrad<br />
lagstiftning sker bolagets finansiering tills vidare<br />
med <strong>kommun</strong>al borgen. Ny borgen för stöd till<br />
bostadsförsörjningen tecknas inte längre.<br />
KONTROLL<br />
Budgetavvikelse totalt<br />
2006 2007 2008 2009 2010<br />
Budgetavvikelse<br />
årets resultat + 120 + 125 - 17 + 60 + 80<br />
- varav verksamhetens<br />
netto + 63 + 73 + 29 + 97 - 19<br />
- varav skatteintäkter<br />
och statsbidrag + 38 + 42 -37 -43 + 29<br />
- varav finansnetto + 19 + 10 - 8 + 6 + 12<br />
- varav extraordinära intäkter + 58<br />
En viktig del för att uppnå god ekonomisk hushållning<br />
är att det finns en god budgetföljsamhet<br />
i <strong>kommun</strong>en. Även för 2010 redovisas sammantaget<br />
en positiv budgetavvikelse. Fyra av fem år har<br />
positiva budgetavvikelser, även om enskilda områden<br />
visat negativa avvikelser. Under 2010 redovisas<br />
positiva avvikelser för skatteintäkter och statsbidrag<br />
samt för finansnettot, medan det för verksamhetens<br />
nettokostnader redovisas en negativ avvikelse.<br />
Positiva budgetavvikelsen i form av extraordinära<br />
intäkter avser <strong>kommun</strong>ens ersättning i samband<br />
med övertagandet av flygplatsen.<br />
Nämnderna har sammantaget 158 mnkr att<br />
disponera från tidigare års bokslut. Bedömningen i<br />
den reviderade budgeten var att nämnderna skulle<br />
använda 45 mnkr av sina överskott, vilket stämmer<br />
väl överens med nämndernas avvikelse 44,6 mnkr.<br />
Det finns dock stora variationer mellan de olika<br />
nämnderna. Stora underskott redovisas för arbetsmarknads-<br />
och socialnämnden, barn- och ungdomsnämnden<br />
samt för teknik- och fastighetsnämndens<br />
skattefinansierade del. Största överskottet redovisas<br />
av vård- och omsorgsnämnden. De olika nämndernas<br />
budgetavvikelser beskrivs i avsnittet ”Driftredovisning”.<br />
I verksamhetens nettokostnad ingår intäkter för<br />
elproduktionen där en negativ budgetavvikelse på<br />
29,5 mnkr redovisas till följd av låg produktion vid<br />
Oskarshamn. Budgetavvikelsen för verksamhetens<br />
nettokostnader påverkas positivt av att <strong>kommun</strong>en<br />
under året har fått ytterligare sänkta avgifter för<br />
avtalssjukförsäkringar. För <strong>kommun</strong>en innebär det<br />
en positiv budgetavvikelse på 16 mnkr.<br />
Intäkterna för fastighetsförsäljningen följer<br />
budget. För exploateringsverksamheten redovisas<br />
ett budgetöverskott på drygt 4,5 mnkr till följd av<br />
att fler projekt delavslutats än vad som förväntades<br />
i budget.<br />
Beträffande skatteintäkter och statsbidrag förklaras<br />
den positiva budgetavvikelsen på 29 mnkr<br />
främst av att prognoserna för 2010 års skatteintäkter<br />
blev högre än vad som budgeterats.<br />
Finansnettot har blivit 12,5 mnkr bättre än<br />
budget. Internbanken har kunnat genomföra en<br />
kostnadseffektivare skuldförvaltning med hjälp av<br />
nystartade emissioner av <strong>kommun</strong>certifikat. Samtidigt<br />
är nettolånebehovet lägre än beräknat, dels till<br />
följd av en högre resultatnivå och dels p g a vissa<br />
förskjutningar i olika investeringsplaner.<br />
Kommunen har fått en ersättning på 58 mnkr i<br />
samband med övertagande av flygplatsen. Beloppet<br />
förs vidare till bolaget, men det uppstår bokföringsmässigt<br />
en extraordinär intäkt som innebär en<br />
positiv budgetavvikelse på 58 mnkr.<br />
Prognossäkerhet<br />
2006 2007 2008 2009 2010<br />
Årets resultat (mnkr) + 165 + 151 + 122 + 139 + 219<br />
Skillnad mot prognos<br />
i delårsbokslut + 59 + 46 + 38 + 126 + 40<br />
Nämndernas nettokostnad<br />
(mnkr) 3 084 3 197 3 445 3 529 3 657<br />
Skillnad mot prognos<br />
i delårsbokslut + 30 + 32 + 14 + 95 + 3<br />
(plustecken innebär att bokslutet visar en förbättring jämfört med<br />
prognosen i delårsbokslutet)<br />
Prognossäkerheten hos nämnderna är viktig för<br />
<strong>kommun</strong>ens möjligheter att ha kontroll över den<br />
finansiella utvecklingen. Även om årets resultat<br />
är 40 mnkr högre än den prognos som gjordes vid<br />
delårsbokslutet, så ligger avvikelsen på <strong>kommun</strong>centrala<br />
poster och inte hos nämnderna. Största<br />
avvikelsen avser extraordinära intäkter på 58 mnkr<br />
avseende flygplatsen vilka genererat motsvarande<br />
resultatförbättring. I övrigt har skatteintäkterna<br />
ökat något långsammare än väntat till följd av lägre<br />
löneökningstakt med ett 17 mnkr lägre utfall än<br />
delårsprognosen. Även sänkta arbetsgivaravgifter<br />
innebär en förbättring med 12 mnkr jämfört med<br />
delårsprognosen, medan utfall för pensioner blev<br />
närmare 10 mnkr sämre. I övriga delar av resultaträkningen<br />
finns endast mindre avvikelser mot<br />
tidigare prognos.<br />
39
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
Utfallet för nämndernas verksamhet sammantaget<br />
stämmer väl överens med den prognos som<br />
gjordes i samband med delårsbokslutet, däremot<br />
förekommer avvikelser för enskilda nämnder. Bättre<br />
utfall än prognosen redovisas för stadsbyggnadsnämnden<br />
(7,7 mnkr), kultur- och fritidsnämnden<br />
(3,1 mnkr) samt vård- och omsorgsnämnden (2,4<br />
mnkr). Sämre utfall än prognosen uppvisar <strong>kommun</strong>styrelsen<br />
(-3,8 mnkr), barn- och ungdomsnämnden<br />
(-3,8 mnkr) samt arbetsmarknads- och<br />
socialnämnden (-8,5 mnkr).<br />
Känslighetsanalys<br />
En <strong>kommun</strong> påverkas av händelser som på kort sikt<br />
kan vara svåra att påverka. Ett sätt att göra detta<br />
tydligt är att upprätta en känslighetsanalys för att<br />
visa hur ett antal faktorer påverkar <strong>kommun</strong>ens<br />
ekonomi. För att möta sådana förändringar är det<br />
viktigt att upprätthålla en finansiell beredskap på<br />
såväl kort som lång sikt. Som jämförelse anges även<br />
effekten av en förändrad utdebitering med 10 öre.<br />
Kommunens personalkostnader uppgår till drygt<br />
2,9 miljarder kronor och därigenom får utfallet av<br />
lönerörelsen stor betydelse. Av tabellen framgår att<br />
en löneökning med 1 % motsvarar 29 mnkr. Av stor<br />
betydelse är även förändringar i skatteunderlagets<br />
utveckling och förändringar av statsbidragen, vilket<br />
framgår av tabellen ”Budgetavvikelse totalt” (2006-<br />
2010).<br />
Händelse<br />
(mnkr)<br />
Löneökning med 1 % 29<br />
Prisökning 1 % på varor och tjänster 16<br />
Socialbidragsförändring 10 % 9<br />
Ränteförändring 1 % (nettoeffekt) 0<br />
Händelse<br />
(mnkr)<br />
Inkomstutjämning 1 % 6<br />
Kostnadsutjämning 1 % 2<br />
Skattekraftsutveckling 0,1 % 3,7<br />
Förändrad utdebitering 10 öre 14<br />
Avstämning av ekonomiska mål<br />
Resultatmål<br />
2006 2007 2008 2009 2010<br />
Skatter och generella<br />
statsbidrag 3 096 3 265 3 438 3 507 3 695<br />
Resultatmål (2 %) 62 65 69 70 74<br />
Resultat (justerat<br />
enligt nedan) 148 136 104 100 196<br />
Jämförelse med<br />
resultatmålet +86 +71 +35 +30 + 122<br />
Årets resultat avser resultat justerat för realisationsvinster<br />
och elproduktion.<br />
Kommunens ekonomiska mål avser utfallet i<br />
årsredovisningen, i likhet med vad som gäller för<br />
balanskravet. Målen ska stämmas av över en femårsperiod.<br />
Härigenom finns det möjlighet att balansera<br />
ett sämre utfall under en lågkonjunktur med<br />
bättre resultat under år med en starkare utveckling<br />
av skatteunderlaget. Resultatmålet som gäller från<br />
2005 innebär att resultatet ska uppgå till 2 % av<br />
<strong>kommun</strong>ens totala skatteintäkter och generella<br />
statsbidrag. Avstämningen avser resultatet efter<br />
avstämning av balanskravet, d v s realisationsvinster<br />
får inte tillgodoräknas. En ytterligare begränsning<br />
finns genom att högst 45 mnkr får tillgodoräknas<br />
av elproduktionens intäkter. Som framgår av tabellen<br />
ovan har målet uppnåtts under hela perioden.<br />
Resultatet för 2010 ligger 122 mnkr över resultatmålet.<br />
Även för perioden som helhet ligger<br />
resultatet högre än resultatmålet, med 344 mnkr<br />
marginal.<br />
Finansieringsmål<br />
Finansieringsmålet som gäller från 2005 är formulerat<br />
på följande sätt: ”Kommunens totala nettolåneskuld<br />
inklusive <strong>kommun</strong>ens totala pensionsåtagande<br />
skall inte öka.” Detta innebär att <strong>kommun</strong>ens<br />
investeringar ska finansieras med egna pengar<br />
och att även den del av pensionsskulden som ligger<br />
utanför balansräkningen ska inräknas i den totala<br />
skuldsättningen.<br />
För att kunna analysera hur <strong>kommun</strong>ens nettoskuldsättning<br />
förändrats måste hänsyn tas till<br />
förändringar på både tillgångs- och skuldsidan. På<br />
tillgångssidan finns framför allt fordringarna på de<br />
<strong>kommun</strong>ägda bolagen genom den utlåning som går<br />
via <strong>kommun</strong>en.<br />
Avstämning för den senaste femårsperioden redovisas<br />
i nedanstående tabell.<br />
40
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
Förändring av nettoskulden (belopp i mnkr)<br />
2006 2007 2008 2009 2010<br />
Tillgångar<br />
Kassan 101 -155 270 -283 90<br />
Utlåning 133 385 101 405 - 46<br />
Summa tillgångsförändring 234 230 371 121 44<br />
Skulder<br />
Låneskuld 294 244 261 50 - 308<br />
Kommuncertifikat 670<br />
Individuell del år 98/99 2 -123 0 0 0<br />
Avsättningar pensioner mm 4 40 14 17 13<br />
Pensioner äldre än 1998 125 281 12 54 - 79<br />
Summa skuldförändring 425 442 287 122 296<br />
Nettoskuldförändring 191 212 -84 1 252<br />
Justering<br />
reavinster 16 15 18 39 12<br />
övrigt -111 -253 0 0 -51<br />
Justerad nettoskuldförändring<br />
96 -26 -66 40 213<br />
Negativt belopp innebär minskad nettoskuld.<br />
Positivt belopp innebär ökad nettoskuld.<br />
Kommunfullmäktige godkände en avvikelse från<br />
de ekonomiska målen i samband med beslutet om<br />
budget för 2010-2012. Som finansieringsmål under<br />
2010 gäller att nettoskuldökningen begränsas till<br />
177 mnkr, efter justering för vissa investeringar där<br />
kapitalkostnaden betalas av utomstående.<br />
Finansieringsmålet har trots detta inte uppnåtts<br />
fullt ut under 2010. Finansieringsmålet har heller<br />
inte uppnåtts sett över hela femårsperioden.<br />
Totalt över den aktuella femårsperioden har nettoskulden<br />
ökat med 571 mnkr. Vid avstämning av<br />
målet bör dock en justering ske för dels reavinster,<br />
dels för övriga poster som på ett missvisande sätt<br />
påverkar nettolåneskulden. Åren 2006 och 2007<br />
har justering skett för den förändrade beräkningen<br />
av pensionsskulden. År 2010 har justering skett<br />
för investeringar där kapitalkostnaden betalas av<br />
Region Värmland och Vänerhamn.<br />
Med hänsyn tagen till dessa justeringar begränsas<br />
nettoskuldsökningen till 256 mnkr under femårsperioden.<br />
Även den justerade nettoskuldsförändringen<br />
varierar kraftigt mellan åren, vilket framgår<br />
av tabellen. Detta förklaras delvis av att resultatnivåerna<br />
skiljt mellan åren men framför allt av att<br />
investeringsvolymen varierat kraftigt.<br />
Mot bakgrund av att <strong>kommun</strong>fullmäktige<br />
godkände en nettoskuldökning på 177 mnkr för år<br />
2010 får avvikelsen betraktas som relativt liten sett<br />
över femårsperioden.<br />
Uppdelning mellan avgiftsfinansierad och<br />
skattefinansierad verksamhet<br />
Enligt beslut i <strong>kommun</strong>fullmäktige i samband med<br />
budget 2009-2011 ska en uppdelning ske mellan<br />
avgiftsfinansierad och skattefinansierad verksamhet<br />
vid avstämning av finansieringsmålet. Om vi gör en<br />
motsvarande uppdelning för den senaste femårsperioden<br />
blir resultatet att låneskulden för avgiftsfinansierad<br />
verksamhet har ökat med 66 mnkr och att<br />
ökningen för den skattefinansierade verksamheten<br />
därmed uppgår till 190 mnkr (justerat för reavinster<br />
och engångsposter).<br />
Sammanfattande analys<br />
Den finansiella analysen kan sammanfattas med att<br />
<strong>kommun</strong>en har en ordnad och stabil ekonomi och<br />
att det finns förutsättningar att nå upp till vad som<br />
kan benämnas som God ekonomisk hushållning.<br />
Bedömningen grundas bland annat på följande<br />
punkter:<br />
• Kommunen har visat ett stabilt positivt resultat<br />
under en lång följd av år. Resultatet har varit positivt<br />
även när realisationsvinster frånräknas och<br />
Karlstad har därmed klarat balanskravet samtliga<br />
år sedan dess tillkomst.<br />
• Även det underliggande resultatet, justerat för<br />
reavinster och engångsposter, visar en stabil nivå.<br />
• Prognossäkerheten för nämndernas verksamhet<br />
är god. Det finns dock vissa variationer mellan de<br />
olika nämnderna.<br />
• Soliditeten är god, även med hänsyn till den del<br />
av pensionsåtagandet som ligger utanför balansräkningen.<br />
• De <strong>kommun</strong>ala bolagen har en stabil ekonomi<br />
och visar goda resultat.<br />
• Kommunens borgensåtaganden har minskat under<br />
femårsperioden och innebär ingen anledning<br />
till oro. Av det totala åtagandet avser merparten<br />
borgen för <strong>Karlstads</strong> Stadshus AB. Moderbolaget<br />
lånade tidigare via <strong>kommun</strong>ens internbank, men<br />
pga förändrad lagstiftning sker bolagets finansiering<br />
tillsvidare med <strong>kommun</strong>al borgen. Riskerna<br />
bedöms vara större för åtagandet avseende bostadsrättsföreningar<br />
(83 mnkr). Sannolikheten för<br />
ytterligare infrianden bedöms dock som låg.<br />
41
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
Nu finns det även områden som inte är lika<br />
positiva och som därför är viktiga att arbeta med<br />
framöver:<br />
• Kostnaderna för försörjningsstöd och arbetsmarknadsåtgärder<br />
har ökat kraftigt under året.<br />
Trots ett förbättrat konjunkturläge väntas en<br />
fortsatt hög arbetslöshet kommande åren enligt<br />
konjunkturinstitutets prognos.<br />
• Årets bruttoinvesteringar uppgick till 528 mnkr,<br />
vilket är en betydligt högre investeringsnivå<br />
än tidigare. Även sammantaget för den senaste<br />
femårsperioden har investeringsnivån legat på en<br />
högre nivå. Detta är inte långsiktigt hållbart om<br />
<strong>kommun</strong>en ska nå upp till finansieringsmålet och<br />
inte ytterligare öka nettolåneskulden.<br />
Kommunens ekonomi på sikt<br />
Efter den djupa lågkonjunkturen har vi under 2010<br />
fått en rekordartad tillväxt och en ökad sysselsättning.<br />
SKL:s aktuella skatteunderlagsprognoser visar<br />
en ökningstakt på runt 4 procentenheter årligen<br />
från och med 2012. Kommunens intäkter (inkl.<br />
statsbidrag) utvecklas dock på ett lite annorlunda<br />
sätt, dels till följd av stora konjunkturstöd under<br />
2010 och delvis under 2011 men som sedan faller<br />
bort, dels till följd av effekter i utjämningssystemen.<br />
Den årliga procentuella ökningen av<br />
skatteunderlaget och av <strong>kommun</strong>ens intäkter:<br />
(Procentuell förändring) 2010 2011 2012 2013 2014<br />
Skatteunderlag 1,8 2,3 4,1 4,1 4,0<br />
Kommunens intäkter 5,4 2,1 2,7 3,4 3,3<br />
Den budgeterade resultatnivån sjunker kraftigt<br />
mellan 2010 och 2011 eftersom nettokostnaden<br />
ökar betydligt mer än intäkter från skatter och<br />
utjämningssystem. Detta till följd av relativt stora<br />
påslag till nämndernas budgetramar. Resultatnivån<br />
sjönk ytterligare 2012 i budgetbeslutet från december.<br />
Av den anledningen reducerades det generella<br />
påslaget i nämndernas ramar från 2 % till 1 % år<br />
2012 när <strong>kommun</strong>ledningsutskottet behandlade utkastet<br />
till budgetramar för 2012-2014. Härigenom<br />
höjs resultatnivån och det skapas ett visst utrymme<br />
för riktade satsningar under vårens budgetarbete.<br />
Den budgeterade resultatutvecklingen framgår<br />
av följande tabell. Resultaten för 2012 och 2013<br />
visas dels enligt budgetbeslutet i december och dels<br />
enligt det nya utkastet till budgetramar för 2012-<br />
2014. Resultatet för 2011 avser den reviderade<br />
budget som fastställdes i <strong>kommun</strong>fullmäktige i<br />
mars 2011.<br />
Resultatnivå<br />
(Belopp i mnkr) 2010 2011 2012 2013<br />
Utfall/Budgetbeslut 219 123 69 154<br />
Utkast ram 2012-2014 117 152<br />
- varav elproduktion 56 75 75 75<br />
Som framgår av tabellen utgörs en stor del av resultatet<br />
under de båda närmaste åren av intäkter från<br />
elproduktion. Budgeten ställer samtidigt avsevärda<br />
rationaliseringskrav på nämnderna, eftersom de inte<br />
får någon kompensation för pris- och löneökning<br />
under 2010 och 2011 och att uppräkningen inför<br />
2012 begränsas till 1 % i de preliminära ramarna.<br />
Den demografiska utvecklingen ställer fortsatta<br />
krav på <strong>Karlstads</strong>-Hammarö gymnasienämnd att<br />
anpassa verksamhet och lokaler efter det sjunkande<br />
elevantalet som påverkar verksamhet och budgetramar<br />
under flera år framåt.<br />
Förskoleverksamheten inom barn- och ungdomsnämnden<br />
har en motsatt utveckling med ökande<br />
antal barn. Utvecklingen är glädjande men ställer<br />
samtidigt krav på ytterligare avdelningar och investeringar<br />
i nya förskolor. Samtidigt är <strong>kommun</strong>ens<br />
investeringsnivå ovanligt hög under de närmaste<br />
åren. 2011 ligger den förväntade investeringsnivån<br />
på över 500 mnkr, i likhet med utfallet år 2010.<br />
Även de preliminära investeringsramarna för de<br />
närmast följande åren ligger på en ovanligt hög<br />
nivå, med tanke på att det finns stora behov som<br />
ännu inte behandlats i budget.<br />
Tabellen över investeringar visar utfall 2010,<br />
reviderad budget 2011 och preliminära ramar<br />
2012-2013<br />
(Belopp i mnkr) 2010 2011 2012 2013<br />
Investering 528 504 445 335<br />
Investeringarna ligger på en sådan nivå att de kräver<br />
en ökad upplåning, även under 2012 och detta redan<br />
med den preliminära investeringsramen. De finansiella<br />
målen kommer därmed inte att kunna uppnås.<br />
Sammanfattningsvis står vi inför stora utmaningar<br />
under de närmaste åren med en sjunkande<br />
resultatnivå och med fortsatt höga investeringsbehov.<br />
Avgörande blir därför vår förmåga att prioritera<br />
mellan alla angelägna behov och att återfå stabila<br />
resultatnivåer mot slutet av nästa budgetperiod,<br />
2012-2014.<br />
42
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
finansiella rapporter<br />
43
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
Resultaträkning<br />
Koncern Koncern Kommun Kommun<br />
Bokslut Bokslut Bokslut Bokslut<br />
Belopp i mnkr. not 2009 2010 2009 2010<br />
Verksamhetens intäkter 1 2 766,0 2 955,7 1 447,3 1 469,2<br />
Verksamhetens kostnader 2-3 -5 508,8 -5 881,8 -4 634,5 -4 818,5<br />
Avskrivningar 4 -374,6 -403,8 -180,3 -190,3<br />
Verksamhetens nettokostnader -3 117,4 -3 329,9 -3 367,5 -3 539,6<br />
Skatteintäkter 5 3 137,4 3 178,9 3 137,4 3 178,9<br />
Statsbidrag, utjämning 6 369,2 516,1 369,2 516,1<br />
Finansiella intäkter 7 30,2 16,6 85,3 69,7<br />
Finansiella kostnader 8 -150,6 -103,2 -85,8 -64,3<br />
Resultat före extraordinära poster 268,8 278,5 138,6 160,8<br />
Extraordinära intäkter - 58,0 - 58,0<br />
Resultat före skatt 268,8 336,5 138,6 218,8<br />
Skattekostnader 9 -31,8 -29,3 - -<br />
Årets resultat 10 237,0 307,2 138,6 218,8<br />
Kassaflödesanalys<br />
Koncern Koncern Kommun Kommun<br />
Bokslut Bokslut Bokslut Bokslut<br />
Belopp i mnkr. not 2009 2010 2009 2010<br />
Den löpande verksamheten<br />
Resultat efter extraordinära poster 268,8 336,5 138,6 218,8<br />
Justering för poster som inte ingår i kassaflödet 11 399,3 417,0 197,5 203,7<br />
Aktuell skatt -6,7 -9,6 - -<br />
Kassaflöde från den löpande verksamheten<br />
före förändring av rörelsekapital 661,4 743,9 336,1 422,5<br />
Kassaflöde från förändringar i rörelsekapitalet 12 95,2 -93,3 55,5 -127,8<br />
I Kassaflöde från den löpande verksamheten 756,6 650,6 391,6 294,7<br />
Investeringsverksamheten<br />
Förvärv av immatriella anläggningstillgångar 13 -3,0 -5,1 -2,8 -4,1<br />
Förvärv av materiella anläggningstillgångar 13 -712,8 -776,8 -322,3 -524,1<br />
Försäljning av materiella anläggningstillgångar 12,1 5,6 10,1 4,7<br />
Förvärv finansiella anläggningstillgångar -0,1 -16,0 -5,8 -74,0<br />
II Kassaflöde från investeringsverksamheten -703,8 -792,3 -320,8 -597,5<br />
Finansieringsverksamheten<br />
Utlåning<br />
Utlåning/Ökning långfristiga fordringar -64,4 -41,8 -173,8 -<br />
Utlåning/Minskning långfristiga fordringar 46,1<br />
Kortfristig utlåning -69,2 -4,6 -230,8 -15,1<br />
Upplåning<br />
Amortering av låneskulder -193,9 -395,4 -51,2 -351,2<br />
Kortfristig upplåning - 675,0 101,5 713,5<br />
III Kassaflöde från finansieringsverksamheten -327,5 233,2 -354,3 393,3<br />
Förändring av likvida medel (I+II+III) -274,7 91,5 -283,5 90,5<br />
Likvida medel vid årets början 357,0 82,3 321,1 37,6<br />
Likvida medel vid årets slut 82,3 173,8 37,6 128,1<br />
44
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
Balansräkning<br />
Koncern Koncern Kommun Kommun<br />
Bokslut Bokslut Bokslut Bokslut<br />
Belopp i mnkr. not 2009 2010 2009 2010<br />
Tillgångar<br />
Anläggningstillgångar<br />
Immateriella anläggningstillgångar 14 3,1 6,3 2,6 4,9<br />
Materiella anläggningstillgångar<br />
- Mark, byggn o tekn anläggn 15 7 300,8 7 669,3 3 144,4 3 470,1<br />
- Maskiner och inventarier 16 208,0 209,1 140,1 145,2<br />
- Bostads- o underhållslånepost 14,5 13,7 - -<br />
Finansiella anläggningatillgångar<br />
- Aktier, andelar mm 17 29,4 45,4 272,3 346,3<br />
- Uppskjuten skattefordran 3,2 4,0 - -<br />
- Andra långfristiga fordringar 18 504,3 546,1 2 565,5 2 519,4<br />
Summa anläggningstillgångar 8 063,3 8 493,9 6 124,9 6 485,9<br />
Omsättningstillgångar<br />
Förråd 67,9 80,6 17,8 31,1<br />
Kortfristiga fordringar 19 738,4 741,2 663,9 662,5<br />
Kortfristiga placeringar 24,9 23,0 - -<br />
Kassa och bank 20 82,3 173,8 37,7 128,2<br />
Summa omsättningstillgångar 913,5 1 018,6 719,4 821,8<br />
Summa tillgångar 8 976,8 9 512,5 6 844,3 7 307,7<br />
Eget kapital, avsättningar och skulder<br />
Eget kapital<br />
Eget kapital 21 3 962,8 4 270,0 3 344,4 3 563,3<br />
- därav årets resultat 237,0 307,2 138,6 218,8<br />
Summa eget kapital 3 962,8 4 270,0 3 344,4 3 563,3<br />
Avsättningar<br />
Avsättningar för pensioner 25 197,3 209,1 179,8 192,3<br />
Övriga avsättningar 22 276,6 298,0 14,9 15,6<br />
Summa avsättningar 473,9 507,1 194,7 207,9<br />
Skulder<br />
Långfristiga skulder 2 975,0 2 579,6 2 258,4 1 907,1<br />
Kortfristiga skulder 23 1 565,1 2 155,8 1 046,8 1 629,4<br />
Summa skulder 4 540,1 4 735,4 3 305,2 3 536,5<br />
Summa skulder och eget kapital 8 976,8 9 512,5 6 844,3 7 307,7<br />
Ställda panter och borgensförbindelser<br />
Borgensförbindelser 24 839,8 717,1 839,8 717,1<br />
Pensionsförpliktelser 25 1 889,9 1 810,8 1 889,5 1 810,4<br />
Kraftproduktionsanläggningar 26<br />
45
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
NOTHÄNVISNINGAR<br />
Resultaträkning (belopp i mnkr)<br />
Not 1 Verksamhetens intäkter<br />
Koncernen Kommunen<br />
2009 2010 2009 2010<br />
Försäljning mm 559,3 513,5 488,6 417,1<br />
Taxor, avgifter 402,1 445,0 301,7 310,2<br />
Elverksamhet, fjärrvärme 760,0 927,1 107,7 167,8<br />
Hyror och arrenden 614,2 623,3 138,0 142,4<br />
Driftbidrag 430,4 446,8 411,3 431,7<br />
Summa 2 766,0 2 955,7 1 447,3 1 469,2<br />
Not 4 Avskrivningar<br />
Koncernen Kommunen<br />
2009 2010 2009 2010<br />
Immateriella tillgångar 1,2 1,8 1,2 1,8<br />
Byggnad, mark o<br />
tekn.anläggningar 318,5 344,9 141,2 148,7<br />
Inventarier 54,1 56,3 37,9 39,8<br />
Balanslåneposter 0,8 0,8 0,0 0,0<br />
Summa 374,6 403,8 180,3 190,3<br />
Not 2 Verksamhetens kostnad<br />
Koncernen Kommunen<br />
2009 2010 2009 2010<br />
Personalkostnader 3 035,2 3 139,6 2 781,2 2 878,0<br />
Inköp av el o vatten mm<br />
för distribution 518,4 713,4 97,1 110,5<br />
Material och tjänster 1 414,8 1 462,8 1 298,5 1 330,5<br />
Lokalkostnader,<br />
fastighetsförvaltning 342,2 346,3 259,6 279,8<br />
Bidrag och transfereringar 198,2 219,7 198,1 219,7<br />
Summa 5 508,8 5 881,8 4 634,5 4 818,5<br />
Not 3 Pensionsförpliktelse enl. blandad modell<br />
Kommunen<br />
2009 2010<br />
I verksamhetens kostnader ingår:<br />
- årets nyintjänade pensionsförmåner 111,0 130,6<br />
- utbetalning av pensioner 85,1 86,2<br />
I finansiella kostn ingår<br />
ränta för pension 11,8 3,8<br />
Summa 207,9 220,6<br />
Not 5 Skatteintäkter<br />
Koncernen Kommunen<br />
2009 2010 2009 2010<br />
Preliminära skatteintäkter 3 236,3 3 138,1 3 236,3 3 138,1<br />
Slutavräkning föregående år 3,0 2,1 3,0 2,1<br />
Prognos slutavräkning<br />
innevarande år -101,9 38,7 -101,9 38,7<br />
Summa 3 137,4 3 178,9 3 137,4 3 178,9<br />
Utdebiteringen i <strong>Karlstads</strong> <strong>kommun</strong> är 21:75 per skattekrona.<br />
Not 6 Generella statsbidrag och utjämning<br />
Koncernen Kommunen<br />
2009 2010 2009 2010<br />
Inkomstutjämning 535,8 528,0 535,8 528,0<br />
Regleringsbidrag/avgift -41,2 21,7 -41,2 21,7<br />
Kostnadsutjämning -222,3 -211,0 -222,3 -211,0<br />
Utjämningsavgift LSS -23,5 -30,0 -23,5 -30,0<br />
Kommunal fastighetsavgift 120,4 124,8 120,4 124,8<br />
Konjunkturstöd 82,6 82,6<br />
Summa 369,2 516,1 369,2 516,1<br />
Not 7 Finansiella intäkter<br />
Koncernen Kommunen<br />
2009 2010 2009 2010<br />
Räntor på koncernkonto mm 3,4 3,7 3,9 4,3<br />
Utlämnade lån koncernbolag 0,5 1,6 57,5 54,8<br />
Utlämnade lån, övriga 2,3 0,9 2,3 0,9<br />
Övriga finansiella intäkter 24,0 10,4 21,6 9,7<br />
Summa 30,2 16,6 85,3 69,7<br />
46
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
Not 8 Finansiella kostnader<br />
Koncernen Kommunen<br />
2009 2010 2009 2010<br />
Räntor på långfristiga lån 131,7 89,1 71,3 54,8<br />
Räntor på koncernkonto,<br />
kortfrist. lån 7,5 6,3 2,2 2,8<br />
Ränta finansiell leasing 0,4 0,3 0,4 0,3<br />
Räntor på pensionsskuld 12,8 4,2 11,8 3,8<br />
Ränta under byggnadstid -0,3 -1,4 -0,3 -1,4<br />
Räntebidrag -2,9 -1,7 -0,1 -0,1<br />
Övriga finansiella kostnader 1,4 6,4 0,5 4,1<br />
Summa 150,6 103,2 85,8 64,3<br />
Not 10 Årets resultat<br />
Koncernen Kommunen<br />
2009 2010 2009 2010<br />
Skattefinansierad verksamhet 135,2 217,7<br />
Avgiftsfinansierad verksamhet (VA) 3,4 1,1<br />
Summa 237,0 307,2 138,6 218,8<br />
Avstämning av balanskravet<br />
Årets resultat 138,6 218,8<br />
avgår realisationsvinster -38,9 -12,1<br />
Justerat resultat 99,7 206,7<br />
Not 9 Skatter<br />
Aktuell skatt 6,7 9,6<br />
Uppskjuten skatt 1,0 1,7<br />
Uppskjuten skatt<br />
obeskattade reserver 24,1 18,0<br />
Koncernen Kommunen<br />
2009 2010 2009 2010<br />
Summa 31,8 29,3 0,0 0,0<br />
Kassaflödesanalys (belopp i mnkr)<br />
Not 11 Justering för poster<br />
som inte ingår i kassaflödet<br />
Koncernen Kommunen<br />
2009 2010 2009 2010<br />
Avskrivningar 374,6 403,8 180,3 190,3<br />
Ökning av pensionsskuld 19,9 11,8 16,7 12,6<br />
Övrig justering 4,8 1,4 0,5 0,8<br />
Summa 399,3 417,0 197,5 203,7<br />
Not 12 Kassaflöde från förändringar i<br />
rörelsekapitalet<br />
Koncernen Kommunen<br />
2009 2010 2009 2010<br />
Ökn.(-)Minskn(+)<br />
av varulager -14,5 -12,7 -9,8 -13,3<br />
Ökn.(-)Minskn(+)<br />
av rörelsefordringar -178,2 1,8 -156,2 16,5<br />
Ökn.(-)Minskn(+)<br />
av kortfrist.placeringar -7,2 1,9 - -<br />
Ökn.(+)Minskn(-)<br />
av rörelseskulder 295,1 -84,3 221,5 -131,0<br />
Summa 95,2 -93,3 55,5 -127,8<br />
Not 13 Investeringar i immateriella<br />
och materiella anläggningar<br />
Koncernen Kommunen<br />
2009 2010 2009 2010<br />
Immateriella -3,0 -5,1 -2,8 -4,1<br />
Kommunen materiella -298,5 -509,8 -298,5 -509,8<br />
Kommunen invest.<br />
exploateringsverks. -23,8 -14,2 -23,8 -14,2<br />
Kommunen<br />
omklassificering anl tillgång -0,1 -0,1<br />
Elnät AB -66,3 -25,9<br />
Energi AB -152,0 -107,9<br />
KBAB -27,7 -84,9<br />
Vindpark Vänern AB -121,2 -14,1<br />
Stiftelsen <strong>Karlstads</strong>hus -6,1 -5,9<br />
Övriga företag -17,2 -14,0<br />
Summa -715,8 -781,9 -325,1 -528,2<br />
47
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
Balansräkning (belopp i mnkr)<br />
Not 14) Immateriella tillgångar<br />
Koncernen Kommunen<br />
2009 2010 2009 2010<br />
Anskaffningsvärde 1.1 2,0 5,0 1,8 4,6<br />
Investerat under året 3,0 5,1 2,8 4,1<br />
Ack. avskrivning 1.1 -0,8 -2,0 -0,8 -2,0<br />
Avskrivet under året -1,2 -1,8 -1,2 -1,8<br />
Bokfört värde 31/12 3,1 6,3 2,6 4,9<br />
Not 15) Mark, byggnader och tekniska<br />
anläggningar<br />
Koncernen Kommunen<br />
2009 2010 2009 2010<br />
Anskaffningsvärde 1.1 10 463,9 11 092,6 4 549,1 4 821,8<br />
Investerat under året 746,3 742,0 282,9 479,2<br />
Omklassificerat, avyttrat,<br />
utrangerat -105,2 -32,3 – –<br />
Ack. avskrivning 1.1 -3 491,3 -3 791,8 -1 536,3 -1 677,5<br />
Avskrivet under året -318,5 -344,9 -141,2 -148,7<br />
Avskrivning avyttrat, utrangerat 18,0 9,2 – –<br />
Sålt under året -12,4 -5,5 -10,1 -4,7<br />
Bokfört värde 31/12 7 300,8 7 669,3 3 144,4 3 470,1<br />
Not 16) Maskiner o inventarier<br />
Koncernen Kommunen<br />
2009 2010 2009 2010<br />
Anskaffningsvärde 1.1 617,3 666,4 443,8 482,9<br />
Investerat under året 50,0 57,4 39,3 44,9<br />
Avyttrat, utrangerat -0,4 -10,2 – -0,2<br />
Ack. avskrivning 1.1 -405,6 -458,3 -305,1 -342,8<br />
Avskrivet under året -54,1 -56,3 -37,9 -39,8<br />
Avskrivning avyttrat, utrangerat 1,3 10,2 – 0,2<br />
Sålt under året -0,5 -0,1 – –<br />
Bokfört värde 31/12 208,0 209,1 140,1 145,2<br />
Not 18) Långfristiga fordringar<br />
Koncernen Kommunen<br />
2009 2010 2009 2010<br />
<strong>Karlstads</strong> Energi AB - - 508,0 423,0<br />
<strong>Karlstads</strong> Elnät AB - - 50,0 40,0<br />
AB <strong>Karlstads</strong> Studentbostäder AB - - 122,0 118,0<br />
<strong>Karlstads</strong> Bostads AB - - 1 363,7 1 369,0<br />
Tåsans Kraft AB 11,8 15,6 29,4 39,0<br />
Vägverket 216,1 233,6 216,1 233,6<br />
Värmlandskraft<br />
OKG-delägarna 262,3 283,3 262,3 283,3<br />
Bostadsrättsföreningar 14,0 13,5 14,0 13,5<br />
Övriga långfristiga fordringar 0,1 0,1 - -<br />
Summa 504,3 546,1 2 565,5 2 519,4<br />
Not 19) Kortfristiga fordringar<br />
Koncernen Kommunen<br />
2009 2010 2009 2010<br />
Konsumtionsavgifter 140,1 138,0 0,1 12,7<br />
Övriga kundfordringar 164,8 85,1 164,0 116,4<br />
Statsbidragsfordringar 16,5 18,9 16,5 18,9<br />
Övriga interimsfordringar 183,3 248,0 101,9 140,0<br />
Avräkning <strong>kommun</strong>ala bolag - - 24,9 15,7<br />
Vindpark Vänern Kraft AB 69,2 73,8 230,8 245,9<br />
Moms 64,2 1,1 61,6 0,0<br />
Andra fordringar 100,3 176,3 64,1 112,9<br />
Summa 738,4 741,2 663,9 662,5<br />
Not 20) Kassa och bank<br />
Koncernen Kommunen<br />
2009 2010 2009 2010<br />
Koncernkonto Nordea 34,1 126,8 34,1 126,8<br />
Handkassor 0,5 0,5 0,5 0,5<br />
Övrigt kassa, bank 47,7 46,5 3,1 0,9<br />
Summa 82,3 173,8 37,7 128,2<br />
Not 17) Aktier och andelar<br />
Koncernen Kommunen<br />
2009 2010 2009 2010<br />
Aktier 22,8 22,8 263,2 321,2<br />
Bostadsrätter 1,5 1,5 1,3 1,3<br />
Grundfondskapital 0,0 0,0 3,4 3,4<br />
Andelar 5,1 21,1 4,4 20,4<br />
Summa 29,4 45,4 272,3 346,3<br />
De största enskilda aktieposterna i <strong>kommun</strong>en är Värmlandskraft<br />
OKG-delägarna 19,0 mnkr samt <strong>Karlstads</strong> Stadshus AB 291,4<br />
mnkr<br />
48
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
Not 21) Eget kapital<br />
Koncernen Kommunen<br />
2009 2010 2009 2010<br />
Ingående eget kapital 1.1 3 725,8 3 962,8 3 205,8 3 344,5<br />
Årets resultat 237,0 307,2 138,6 218,8<br />
Eget kapital 31/12 3 962,8 4 270,0 3 344,4 3 563,3<br />
Varav:<br />
Kommunrevisionen 0,3 0,3<br />
Kommunstyrelsen 22,7 19,8<br />
Barn- och ungdomsnämnden 42,9 25,1<br />
<strong>Karlstads</strong>-Hammarö<br />
gymnasienämnd 2,2 8,1<br />
Kultur- och fritidsnämnden 5,8 5,8<br />
Miljönämnden 3,0 5,4<br />
Omvärldsnämnden 0,3 0,0<br />
Stadsbyggnadsnämnden 11,3 10,2<br />
Teknik- och fastighetsnämnden 9,0 9,0<br />
Valnämnden 0,6 0,4<br />
Vård- och omsorgsnämnden 60,4 83,7<br />
VA-verksamheten -2,2 -1,1<br />
Övrigt eget kapital 3 188,1 3 396,6<br />
Summa eget kapital 3 962,8 4 270,0 3 344,4 3 563,3<br />
Not 24) Borgensförbindelser<br />
Koncernen Kommunen<br />
2009 2010 2009 2010<br />
<strong>Karlstads</strong> Bostads AB 275,5 238,0 275,5 238,0<br />
<strong>Karlstads</strong> Stadshus AB 320,0 320,0 320,0 320,0<br />
Övriga <strong>kommun</strong>ala bolag 3,2 1,7 3,2 1,7<br />
Summa inom koncernen 598,7 559,7 598,7 559,7<br />
Värmlandskraft-<br />
OKG delägarna 151,2 69,0 151,2 69,0<br />
Bostadsrättsföreningar 84,0 83,2 84,0 83,2<br />
Småhus 1,6 1,0 1,6 1,0<br />
Övriga 4,3 4,2 4,3 4,2<br />
Summa 839,8 717,1 839,8 717,1<br />
Not 25) Pensionsförpliktelser<br />
Koncernen Kommunen<br />
2009 2010 2009 2010<br />
Avsättning pensioner 197,3 209,1 179,8 192,3<br />
Ansvarsförbindelser<br />
KPA+ <strong>kommun</strong>alrådspensioner<br />
1 889,9 1 810,8 1 889,5 1 810,4<br />
Summa 2 087,2 2 019,9 2 069,3 2 002,7<br />
Not 22) Övriga avsättningar<br />
Uppskjuten skatt<br />
obeskattade reserver 223,7 241,8<br />
Uppskjuten skatt<br />
temporära skillnader 32,8 35,2<br />
Koncernen Kommunen<br />
2009 2010 2009 2010<br />
Återställande av deponi 19,7 21,0 14,9 15,6<br />
Övriga avsättningar 0,4 0,0<br />
Summa 276,6 298,0 14,9 15,6<br />
Not 23) Kortfristiga skulder<br />
Koncernen Kommunen<br />
2009 2010 2009 2010<br />
Leverantörsskulder 212,1 237,1 154,4 135,5<br />
Semesterlöneskuld 174,3 183,9 157,3 167,1<br />
Upplupna räntor 36,8 17,1 19,3 16,2<br />
Upplupna löner<br />
o sociala avgifter 79,1 77,6 70,8 71,9<br />
Övr. upplupna kostn.<br />
o förutbet.intäkter 444,9 409,7 284,2 223,3<br />
Upplupen pensionskostnad<br />
avg.bestämd 123,6 128,5 121,9 122,6<br />
Personal- och löneskatt 45,9 46,2 40,9 41,5<br />
Avräkning <strong>kommun</strong>ala bolag - 5,4 18,6 37,2<br />
Redovisad moms 20,3 -62,8 10,2 -74.2<br />
Koncernkonto Bolag - - 120,9 164,5<br />
Skuld till kreditinstitut 328,0 1 002,9 – 670,0<br />
Investeringsbidrag – 1,5 – 1,5<br />
Övriga skulder 100,1 108,7 48,3 52,4<br />
Summa 1 565,1 2 155,8 1 046,8 1 629,4<br />
Not 26 Kraftproduktionsanläggningar<br />
Utbyggnaden av kraftproduktionsanläggningar sker ofta inom<br />
gemensamägda bolag. Varje ägare ges därvid genom konsortieavtal<br />
rätt till elkraft i proportion till ägarandel. Samtidigt ikläder sig ägaren<br />
även en skyldighet att, oavsett kraftproduktion svara för samtliga<br />
kostnader i bolaget efter samma fördelning. Kommunens indirekta<br />
ägarandel i OKG, Oskarshamnsverkens Kraftgrupp AB, är 2,13 %.<br />
Kommunens direkta ägarandel i Tåsans Kraftaktiebolag är 60 %.<br />
Not 27 Solidarisk borgen<br />
<strong>Karlstads</strong> <strong>kommun</strong> har i november 2010 ingått en solidarisk borgen<br />
såsom för egen skuld för Kommuninvest i Sverige AB:s samtliga<br />
nuvarande och framtida förpliktelser. Samtliga 260 <strong>kommun</strong>er som<br />
per 2010-12-31 var medlemmar i Kommuninvest ekonomisk förening<br />
har ingått likalydande borgensförbindelser. Vid en uppskattning<br />
av den finansiella effekten av <strong>Karlstads</strong> <strong>kommun</strong>s ansvar enligt<br />
ovan nämnd borgensförbindelse, kan noteras att per 2010-12-31<br />
uppgick Kommuninvest i Sverige AB:s totala förpliktelse till<br />
183 455 mnkr och totala tillgångar till 178 833 mnkr. Kommunens<br />
andel av de totala förpliktelserna uppgick till 2 999 mnkr och andelen<br />
av de totala tillgångarna uppgick till 2 923 mnkr.<br />
49
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
Redovisningsprinciper<br />
Bokslutet och årsredovisningen är upprättad i<br />
överensstämmelse med Kommunallagens åttonde<br />
kapitel, Lagen om <strong>kommun</strong>al redovisning samt god<br />
redovisningssed. . <strong>Karlstads</strong> <strong>kommun</strong> följer i stort<br />
de rekommendationer som Rådet för <strong>kommun</strong>al redovisning<br />
för <strong>kommun</strong>sektorns redovisning ger ut.<br />
Undantagen är delar av rekommendation nr 13.1<br />
då uppgifter om hyresavtal för lokaler saknas samt<br />
att operationella avtal med kortare löptid än tre år<br />
redovisas inte i not. För rekommendationerna nr<br />
7.1, 10.1 och 17 har inte alla tilläggsupplysningar<br />
lämnats.<br />
Åtaganden för personalen m.m.<br />
Semesterlöneskulden, dvs skulden till personalen<br />
för sparade semesterdagar och okompenserad övertid<br />
redovisas som kortfristig skuld.<br />
Upplupna timlöner och ob-ersättningar för december<br />
månad 2010 som betalas ut i januari 2011<br />
har skuldförts.<br />
Pensionsskulden är den beräknade framtida<br />
skuld som <strong>kommun</strong>en har till arbetstagare och pensionstagare.<br />
Den samlade pensionsskulden finns under<br />
raderna avsättningar för pensioner, kortfristiga<br />
skulder och pensionsförpliktelser (ansvarsförbindelser).<br />
Pensionsskulden är beräknad enligt RIPS 07,<br />
den rekommenderade modellen från SKL I beloppet<br />
för ansvarsförbindelsen ingår även hela det beräknade<br />
åtagandet för visstidspension för politiker enligt<br />
rekommendation nr 2.1. Den del av åtagandet som<br />
beräknas bli utbetald är kostnadsförd. Kommunens<br />
pensionsåtaganden bokförs enligt blandmodellen.<br />
Kommunen har beslutat att fr.o.m. 2000 årligen<br />
betala ut hela det årliga intjänandet av pensionen<br />
för individuell avsättning. Under ansvarsförbindelse<br />
finns de pensionsförpliktelser som har tjänats in av<br />
arbetstagare och pensionstagare före 1998.<br />
I enlighet med rekommendation nr 17 periodiserar<br />
<strong>kommun</strong>en den särskilda löneskatten för samtliga<br />
pensionsförpliktelser.<br />
Redovisning av skatteintäkter<br />
<strong>Karlstads</strong> <strong>kommun</strong> följer rekommendation nr 4.2<br />
om redovisning av skatteintäkter, som innebär<br />
att beräkningen av årets skatteintäkter bygger på<br />
SKL:s prognos, som publiceras i december, för skatteavräkningen.<br />
Jämförelsestörande poster<br />
Jämförelsestörande poster tas upp som not till<br />
berörda resultatposter i resultaträkningen om den<br />
enskilda ekonomiska händelsen är av betydelse vid<br />
en jämförelse.<br />
Extraordinära poster<br />
Extraordinära intäkter och kostnader uppgår liksom<br />
jämförelsestörande poster till väsentliga belopp. För<br />
extraordinära poster gäller dessutom att de saknar<br />
klart samband med <strong>kommun</strong>ens verksamhet och<br />
är av sådan typ att de inte kan förväntas inträffa<br />
ofta eller regelbundet. Extraordinära intäkter och<br />
kostnader redovisas direkt i resultaträkningen på<br />
egna rader.<br />
Tillgångar i balansräkningen<br />
Anläggningstillgångar har redovisats till anskaffningsvärdet.<br />
Som anläggningstillgång räknas en<br />
tillgång där anskaffningsvärdet uppgår till minst<br />
50
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
ett basbelopp exklusive moms och som har en livslängd<br />
på minst tre år.<br />
Avskrivningar har gjorts på tillgångarnas anskaffningsvärden<br />
och är beräknade på den ekonomiska<br />
livslängden Avskrivning påbörjas samma<br />
månad som anläggningstillgången tas i bruk. Som<br />
utgångspunkt för bedömning av nyttjandetider<br />
använder <strong>kommun</strong>en SKL:s förslag på maximitider.<br />
Immateriella tillgångar består av kostnader för<br />
IT-system, utvecklingskostnader och licenser, och<br />
där investeringen per systemen uppgår till mer än<br />
500 tkr.<br />
Avskrivningstider<br />
Markanläggningar<br />
Byggnader<br />
Förråd, baracker<br />
Maskiner och inventarier<br />
Immateriella<br />
33-50 år<br />
20-50 år<br />
10-33 år<br />
5-33 år<br />
5 år<br />
Exploateringstillgångar är bokförda som omsättningstillgång.<br />
Kommunens finansiella leasingavtal har redovisats<br />
som anläggningstillgång samt som skuld. Den<br />
tillämpade avskrivningstiden för dessa tillgångar<br />
överensstämmer med avtalslängden.<br />
Skulder o eget kapital i balansräkningen<br />
Lånekostnader redovisas enligt rekommen-dation<br />
nr 15 enligt den alternativa metoden vilken innebär<br />
att lånekostnader som kan hänföras till anskaffningen<br />
räknas in i tillgångsvärdet.<br />
”Rullande lån” för investeringsändamål d v s lån<br />
med kortare löptid men som regelmässigt omsättes<br />
och ersättes av nya lån, klassificeras som långfristig<br />
skuld.<br />
Ränta under byggnadstid påförs investeringsprojekt,<br />
enligt alternativ metod, som överstiger<br />
20 mnkr, likaså projekt i intervallet 10-20 mnkr<br />
om projektet sträcker sig över en längre tid än 12<br />
månader.”<br />
Va-redovisning<br />
<strong>Karlstads</strong> <strong>kommun</strong> redovisar separat resultat- och<br />
balansräkning för VA–verksamheten för 2010.<br />
Anslutningsavgifter för va redovisas som driftintäkt<br />
och periodiseras enligt avskrivningstid som överensstämmer<br />
med nyttjandetiden för <strong>kommun</strong>ens<br />
VA-anläggningar.<br />
Sammanställd redovisning<br />
Den sammanställda redovisningen är upprättad<br />
enligt den <strong>kommun</strong>ala redovisningslagen och Rådet<br />
för <strong>kommun</strong>al redovisnings rekommendation 8.2.<br />
Redovisningen omfattar <strong>kommun</strong>en, <strong>kommun</strong>alförbunden<br />
samt de bolag och stiftelser i vilka <strong>kommun</strong>en<br />
direkt eller indirekt äger mer än 20 % av<br />
aktiernas/andelarna röstvärde.<br />
Den sammanställda redovisningen är upprättad<br />
enligt förvärvsmetoden, vilket innebär att anskaffningskostnaden<br />
för aktier i dotterbolag har eliminerats<br />
mot dotterbolagets egna kapital. Övervärden<br />
eller undervärden som uppstått vid förvärvstillfället<br />
har fördelats på fastigheter, maskiner, inventarier<br />
samt goodwill. Förvärvade över- och undervärden<br />
avskrivs respektive upplöses under deras återstående<br />
livslängd.<br />
Proportionell konsolidering har använts, d v s<br />
att om de <strong>kommun</strong>ala bolagen inte är helägda tas<br />
endast ägda andelar av räkenskapsposterna in i koncernredovisningen.<br />
I koncernen räknas uppskjuten skatt på obeskattade<br />
reserver. Förändringen av obeskattade reserver<br />
fördelas på uppskjuten skatt och årets resultat utifrån<br />
gällande skattesats. I koncernbalansräkningen<br />
uppdelas obeskattade reserver i en eget-kapital-del<br />
(73,7%) samt en del avsättning uppskjuten skatteskuld<br />
(26,3%).<br />
Koncerninterna fordringar, skulder, köp och<br />
försäljningar har i allt väsentligt eliminerats.<br />
Vid upprättande av de sammanställda räkenskaperna<br />
ska <strong>kommun</strong>ens redovisningsprinciper vara<br />
vägledande. Undantag är redovisning av pensionsåtagandena<br />
där <strong>kommun</strong>en redovisar enligt<br />
den s k blandmodellen. Någon justering för övriga<br />
skillnader har inte gjorts, då de inte ansetts vara av<br />
väsentlig betydelse.<br />
51
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
En samlad bild av de ekonomiska engagemangen i företagen.<br />
Posterna har eliminerats i koncernredovisningen. (belopp i tkr)<br />
Koncernbidrag och aktieägartillskott<br />
lämnade Erhållna Lämnade Erhållna<br />
koncern- koncern- aktieägar- aktieägarbidrag<br />
bidrag tillskott tillskott<br />
<strong>Karlstads</strong> <strong>kommun</strong> -58 000<br />
Moderbolaget<br />
<strong>Karlstads</strong> Stadshus AB 9 505 -58 000 58 000<br />
Dotterbolagen<br />
<strong>Karlstads</strong> Bostads AB -632<br />
<strong>Karlstads</strong> Elnät AB -21 390<br />
<strong>Karlstads</strong> Studentbostäder -188<br />
<strong>Karlstads</strong> ParkeringsAB -4 546<br />
Mariebergsskogen AB 17 251<br />
Karlstad Airport AB 58 000<br />
Summa -26 756 26 756 -116 000 116 000<br />
Koncerninterna köp och försäljningar<br />
interna Intern Finansiella Finansiella<br />
köp försäljning kostnader intäkter<br />
<strong>Karlstads</strong> <strong>kommun</strong> 172 863 225 448 957 54 707<br />
<strong>Karlstads</strong> Bostads AB 23 834 35 682 26 879 131<br />
<strong>Karlstads</strong> Elnät AB 3 049 13 868 917 200<br />
<strong>Karlstads</strong> Energi AB 176 465 89 908 18 000 201<br />
Övriga bolag, förbund mm 42 704 54 009 8 911 425<br />
Internt inom<br />
Stadshuskoncernen 117 143 117 143<br />
Summa 536 058 536 058 55 664 55 664<br />
Koncerninterna fordringar och skulder<br />
lånefordran, Låneskuld Borgen Borgen<br />
övr. fordran övr. skuld Givare Mottagare<br />
<strong>Karlstads</strong> <strong>kommun</strong> 2 264 243 206 772 559 700<br />
<strong>Karlstads</strong> Bostads AB 131 1 382 402 238 000<br />
<strong>Karlstads</strong> Elnät AB 64 912 73 254<br />
<strong>Karlstads</strong> Energi AB 42 932 476 045<br />
<strong>Karlstads</strong> Stadshus AB 11 694 1 914 320 000<br />
Övriga bolag,<br />
förbund mm 97 880 341 405 1 700<br />
Internt inom<br />
Stadshuskoncernen 68 406 68 406<br />
Summa 2 550 198 2 550 198 559 700 559 700<br />
52
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
<strong>kommun</strong>ens samlade verksamhet<br />
KOMMUNENS SAMLADE VERKSAMHET<br />
Kommunkoncernen<br />
KOMMUNENS FÖRVALTNING<br />
KOMMUNENS KONCERNFÖRETAG<br />
Kommunfullmäktige<br />
Kommunrevision<br />
Kommunstyrelsen<br />
Arbetsmarknads- och socialnämnden<br />
Barn- och ungdomsnämnden<br />
Gemensam drifts- och servicenämnd<br />
Koncernen <strong>Karlstads</strong> Stadshus AB 100%<br />
• <strong>Karlstads</strong> Stadshus AB, moderbolag<br />
• <strong>Karlstads</strong> Bostads AB<br />
• <strong>Karlstads</strong> Energi AB<br />
• <strong>Karlstads</strong> Elnät AB<br />
• <strong>Karlstads</strong> Parkerings AB<br />
• Mariebergsskogen AB<br />
• AB <strong>Karlstads</strong> Studentbostäder<br />
• Karlstad Airport AB<br />
• Vindpark Vänern Kraft AB 70%<br />
<strong>Karlstads</strong>-Hammarö Gymnasienämnd<br />
<strong>Karlstads</strong>-Hammarö Överförmyndarnämnd<br />
Krisledningsnämnden<br />
Kultur- och fritidsnämnden<br />
Miljönämnden<br />
Omvärldsnämnden<br />
Övriga bolag och stiftelser<br />
• Tåsans Kraft AB 60%<br />
• Visit Karlstad AB 49%<br />
• Vänerhamn AB 31%<br />
• Stiftelsen <strong>Karlstads</strong>hus 60%<br />
• Stiftelsen <strong>Karlstads</strong> Studentbostäder 100%<br />
• Karlstad-Grums vattenverksförbund 36%<br />
• <strong>Karlstads</strong>regionens<br />
räddningstjänstförbund 66,3%<br />
Stadsbyggnadsnämnden<br />
Teknik- och fastighetsnämnden<br />
KOMMUNALA UPPDRAGSFÖRETAG<br />
Valnämnden<br />
Vård- och omsorgsnämnden<br />
Andra samägda företag*<br />
• Värmlandstrafik AB 15,15%<br />
• Värmlandskraft-OKG-delägarna 2,13%<br />
• Kommuninvest 1,63%<br />
* Företag där <strong>kommun</strong>ens röstandelar understiger 20%<br />
Kommunala entreprenader**<br />
Verksamhet Antal utövare Andel<br />
Hemtjänst ÄO 2 35%<br />
Gruppboende ÄO 1 15%<br />
Enskilda förskolor 20 11%<br />
Familjedaghem 2<br />
Fritidshem 3<br />
Kollektivtrafik 1 100%<br />
Uppgift om friskolor<br />
Grundskolor 3 5%<br />
Gymnasieskolor 8 18%<br />
**Ett avtal mellan <strong>kommun</strong> och företag att detta ska<br />
bedriva <strong>kommun</strong>al verksamhet av större omfattning.<br />
Kommunen har ett huvudansvar att tjänsten erbjuds<br />
<strong>kommun</strong>medborgarna. Friskolor definieras inte som<br />
<strong>kommun</strong>ala entreprenader.<br />
53
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
DRIFTREDOVISNING<br />
Belopp i tkr. intäkt Kostnad Netto- Kommun- årets Utgående<br />
Nämnd/styrelse 2010 2010 kostn. bidrag resultat Eget kap<br />
Skattefinansierad verksamhet<br />
Kommunfullmäktige 0 3 313 3 313 2 950 -363 0<br />
Komunrevision 0 2 825 2 825 2 847 22 330<br />
Kommunstyrelsen 132 887 309 129 176 242 178 277 2 035 19 809<br />
Arbetsmarknads- och socialnämnd 149 428 561 919 412 491 389 845 -22 646 0<br />
Barn- och ungdomsnämnd 127 344 1 345 222 1 217 878 1 197 188 -20 690 25 101<br />
Gemensam drift-servicenämnd 969 953 -16 0 16 0<br />
<strong>Karlstads</strong>-Hammarö gymnasienämnd 350 453 718 880 368 427 368 533 106 8 051<br />
<strong>Karlstads</strong>-Hammarö överförmyndarnämnd 1 164 11 386 10 222 8 318 -1 904 0<br />
<strong>Karlstads</strong>regionens krisledningsnämnd 2 044 1 990 -54 0 54 54<br />
Kultur- och Fritidsnämnden 29 650 234 160 204 510 207 196 2 686 5 763<br />
Miljönämnden 9 754 20 917 11 163 13 493 2 330 5 366<br />
Omvärldsnämnden 0 2 021 2 021 1 774 -247 49<br />
Stadsbyggnadsnämnden 76 058 233 582 157 524 152 299 -5 225 10 187<br />
Teknik och fastigetsnämnd exkl avg fin 1 029 077 1 244 036 214 959 189 346 -25 613 9 000<br />
Valnämnden 978 2 904 1 926 1 704 -222 378<br />
Vård- och omsorgsnämnden 605 162 1 561 551 956 389 981 838 25 449 83 744<br />
Kommungemensam verksamhet 58 000 841 -57 159 0 57 159 0<br />
Summa skattefinansierad 2 572 968 6 255 629 3 682 661 3 695 608 12 947 167 832<br />
Elproduktionens intäkter 167 819 112 303 -55 516 -85 000 -29 484 0<br />
Va-verksamhet 159 139 158 025 -1 114 0 1 114 -1 051<br />
Tfn Fastighetsförsäljning 12 086 86 -12 000 -12 000 0 0<br />
TFN Exploateringsavslut 23 225 8 682 -14 543 -10 000 4 543 0<br />
Summa driftredovisning 2 935 237 6 534 725 3 599 488 3 588 608 -10 880 166 781<br />
Driftredovisningen visar redovisade kostnader<br />
och intäkter för de olika nämnderna. Kommunbidrag<br />
motsvarar årets budget. Budgetavvikelser<br />
(årets resultat) kommenteras på följande sidor.<br />
Kolumnen ”Utgående eget kapital” visar den<br />
ackumulerade budgetavvikelse som nämnderna kan<br />
disponera under kommande år och motsvarar årets<br />
resultat (justerat enligt särskilt beslut i <strong>kommun</strong>fullmäktige<br />
i mars 2011) tillsammans med överförda<br />
över- och underskott från föregående år.<br />
54
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
Driftredovisning med kommentar (mnkr)<br />
En grundläggande förutsättning för god ekonomisk<br />
hushållning är att <strong>kommun</strong>ens nämnder klarar att<br />
bedriva sin verksamhet inom budgetramarna. Fr<br />
o m 2010 har den tekniska hanteringen av nämndernas<br />
överförda över- och underskott förändrats.<br />
Nämndernas budget omfattar nu enbart årets<br />
budget, med tillägg för eventuella särskilda tilläggsanslag.<br />
Överförda över- och underskott från<br />
föregående år behandlas istället som en öronmärkt<br />
andel av <strong>kommun</strong>ens eget kapital i balansräkningen.<br />
I tidigare hantering har nämndernas över- och<br />
underskott ökat nämndens budget i form av ett<br />
tilläggsanslag.<br />
Kommunstyrelsen<br />
Nettokostnad Kommunbidrag Årets resultat<br />
176,2 178,2 2,0<br />
• Största överskotten avser outnyttjat anslag för ny<br />
konferensanläggning CCC 2,8 mnkr samt bredbandsutbyggnad<br />
som förskjutits i tid och fortsätter<br />
2011.<br />
• Största enskilda underskottet 2,6 mnkr redovisas<br />
för driften av den koncerngemensamma IT-enheten.<br />
Arbetsmarknads- och socialnämnden<br />
Nettokostnad Kommunbidrag Årets resultat<br />
412,5 389,8 -22,6<br />
• Till följd av den höga arbetslösheten har kostnaderna<br />
för försörjningsstöd och arbetsmarknadsåtgärder<br />
ökat kraftigt.<br />
• Kostnaderna för institutionsplaceringar har ökat.<br />
För målgrupperna psykiskt och fysiskt funktionshindrade<br />
med missbruk har antalet institutionsplaceringar<br />
ökat kraftigt. Även för barn och<br />
unga har kostnaderna för institutions-placeringar<br />
nästan fördubblats under året.<br />
Barn- och ungdomsnämnden<br />
Nettokostnad Kommunbidrag Årets resultat<br />
1 217,9 1 197,2 -20,7<br />
• Nämnden har enligt plan använt 2009 års överskott<br />
till att finansiera löneökningarna 2010 samt<br />
2011. Löneökningarna uppgick år 2010 till 16<br />
mnkr. Återstående anslag används enligt plan till<br />
2011 års löneökningar.<br />
<strong>Karlstads</strong>-Hammarö gymnasienämnd<br />
Nettokostnad Kommunbidrag Årets resultat<br />
368,4 368,5 0,1 mnkr<br />
• Nämndens samlade nettoavvikelse för året ligger<br />
nära noll. Det finns dock avvikelser mellan de<br />
olika programområdena och verksamheterna.<br />
<strong>Karlstads</strong>-Hammarö överförmyndarnämnd<br />
Nettokostnad Kommunbidrag Årets resultat<br />
10,2 8,3 -1,9<br />
• Underskottet orsakas till största delen av ökade<br />
arvoden till ställföreträdare. Antalet personer som<br />
behöver ställföreträdare har ökat samtidigt som<br />
ärendena tenderar att bli mer komplicerade.<br />
Kultur- och fritidsnämnden<br />
Nettokostnad Kommunbidrag Årets resultat<br />
204,5 207,2 2,7<br />
• Intäktsöverskott 1,8 mnkr har orsakats av ökade<br />
arbetsmarknadsbidrag, ökade statsbidrag samt<br />
ökade driftbidrag i övrigt.<br />
• Lägre hyreskostnad än budget p g a fördröjd<br />
lokalinvestering förklarar till stor del överskott på<br />
kostnadssidan.<br />
55
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
Miljönämnden<br />
Nettokostnad Kommunbidrag Årets resultat<br />
11,2 13,5 2,3<br />
• Avvikelsen orsakas främst av ökade intäkter, varav<br />
en del avser projekt som kommer att genomföras<br />
under nästa år.<br />
Omvärldsnämnden<br />
Nettokostnad Kommunbidrag Årets resultat<br />
2,0 1,8 -0,2<br />
• Nämndens ansvarsområde har utökats. Budgetramen<br />
framåt har justerats fr o m 2011 med 1,3<br />
mnkr för utökat ansvarsområde.<br />
Stadsbyggnadsnämnden<br />
Nettokostnad Kommunbidrag Årets resultat<br />
157,5 152,3 -5,2<br />
• Största underskottet redovisas av <strong>Karlstads</strong>buss<br />
-4,7 mnkr. Indexkostnaden i stadstrafikavtalet<br />
uppgick till 15,9 mkr, vilket är 6,7 mnkr utöver<br />
budget<br />
• Biljettintäkter till följd av ökat användande av<br />
värde- och periodkort i samband med kontantstoppet<br />
– 1,8 mnkr<br />
• Ersättningen till Värmlandstrafik blev 2,5 mnkr<br />
lägre än budgeterat.<br />
Teknik- och fastighetsnämnden<br />
– skattefinansierad verksamhet<br />
Nettokostnad Kommunbidrag Årets resultat<br />
214,9 189,3 -25,6<br />
(exkl. fastighetsförsäljning och exploatering)<br />
• Största underskottet avser vinterväghållningen<br />
- 26,7 mnkr och orsakas framförallt av ökade<br />
kostnader för snöröjning, bortforsling av snö samt<br />
halkbekämpning.<br />
• Även lokalförsörjning redovisar underskott -15,2<br />
mnkr, vilket till stor del förklaras av kostnaderna<br />
för värme, el och VA. Även kostnaden för skötsel<br />
och tillsyn har ökat till följd av den kalla och<br />
snörika vintern.<br />
• I övrigt redovisar den skattefinansierade verksamheten<br />
ett överskott mot budget. Bl a inom<br />
markförvaltning (tomträtt) och hamnen, där arrendeintäkten<br />
blev högre än budgeterat.<br />
Valnämnden<br />
Nettokostnad Kommunbidrag Årets resultat<br />
1,9 1,7 -0,2<br />
• Under 2010 genomfördes allmänna val, vilket påverkat<br />
kostnadsnivån i stor utsträckning, bl a till<br />
följd av fler röstmottagare än tidigare samt större<br />
informationsinsatser.<br />
Vård- och omsorgsnämnden<br />
Nettokostnad Kommunbidrag Årets resultat<br />
956,4 981,8 25,4<br />
• Ett antal beslut som nämnden fattat för att anpassa<br />
ekonomin till 2011 års budget har bidragit<br />
till överskottet. Utförarverksamheten har gett<br />
överskott under året.<br />
• Volymutvecklingen har också varit gynnsam<br />
under året, främst inom hemtjänsten.<br />
Elproduktionens intäkter<br />
Nettokostnad Kommunbidrag Årets resultat<br />
-55,5 -85,0 -29,5<br />
• För elproduktionen redovisas en negativ budgetavvikelse<br />
på 29,5 mnkr till följd av lägre produktion<br />
än förväntat vid Oskarshamn p g a driftstopp<br />
på den största reaktorn under delar av året.<br />
Teknik- och fastighetsnämnden<br />
– avgiftsfinansierad verksamhet (VA)<br />
Nettokostnad Kommunbidrag Årets resultat<br />
-1,1 0,0 1,1<br />
• Vatten- och avloppsverket visar ett positivt resultat<br />
och har därmed återställt hälften av sitt ackumulerade<br />
underskott (-2,2 mnkr) från tidigare år.<br />
Kostnaderna följer budget trots de stora vattenläckor<br />
som uppstod under året medan intäkterna<br />
varit något högre än beräknat.<br />
Fastighetsförsäljning och exploatering<br />
Nettokostnad Kommunbidrag Årets resultat<br />
Fastighetsförsäljning<br />
-12,0 -12,0 0,0<br />
Exploatering<br />
-14,5 -10,0 4,5<br />
• Överskottet inom fastighetsförsäljning och<br />
exploatering 4,5 mnkr avser i sin helhet exploateringsverksamheten.<br />
56
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
INVESTERINGSREDOVISNING<br />
Belopp i tkr. investerings- Investerings- netto- Avvikelse<br />
Nämnd/styrelse inkomster utgifter investering Budget mot plan<br />
Skattefinansierad verksamhet<br />
Kommunstyrelsen 16 559 16 559 29 042 12 483<br />
Arbetsmarknads- och socialnämnd 638 638 1 750 1 112<br />
Barn- och ungdomsnämnden 7 145 7 145 8 300 1 155<br />
<strong>Karlstads</strong>-Hammarö gymnasienämnd 4 755 4 755 6 120 1 365<br />
Kultur och fritidsnämnden 489 8 522 8 033 13 868 5 835<br />
Miljönämnden 176 176 400 224<br />
Stadsbyggnadsnämnden 2 605 2 605 15 902 13 297<br />
Teknik- och fastighetsnämnden 1 081 421 718 420 637 552 340 131 703<br />
Vård- och omsorgsnämnden 2 352 2 352 6 310 3 958<br />
Summa skattefinansierad 1 570 464 469 462 900 634 032 171 133<br />
Avgiftsfinansierad verksamhet<br />
VA-verket 49 470 49 470 72 054 22 584<br />
Summa avgiftsfinansierad 0 49 470 49 470 72 054 22 584<br />
Summa exkl exploateringsomr 1 570 513 939 512 369 706 086 193 717<br />
Exploateringsområden<br />
Teknik- och fastighetsnämnden<br />
- skattefinansierad verksamhet 14 297 14 297 -14 297<br />
Summa exploateringsområden 0 14 297 14 297 0 -14 297<br />
Total investering 1 570 528 236 526 666 706 086 179 420<br />
Bruttoinvesteringar uppdelade i<br />
verksamhetsområden:<br />
Huvudprogram<br />
(belopp i mnkr) 2009 2010<br />
Gem administration 9 20<br />
Infrastruktur 83 69<br />
Fritid och kultur 51 130<br />
Utbildning 97 71<br />
Vård och omsorg 28 94<br />
Energi- o miljöinvestering 46<br />
Affärsmässig verksamhet 47 84<br />
Exploatering 24 14<br />
Summa 339 528<br />
57
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
Större investeringar<br />
Nedan redovisas de större investerings-projekt som<br />
har varit aktuella under 2010. Redovisningen omfattar<br />
endast projekt som har en nettoomslutning<br />
större än 20 mnkr under 2010. Projektens status<br />
redovisas, dvs om de är avslutade eller pågår under<br />
2010.<br />
Kommentarer till redovisade projekt<br />
Vårdboende Zakrisdal<br />
Ett nytt och marknära vårdboende med 48 platser,<br />
inriktat mot demensboende, håller på att byggas.<br />
Färdigställande är planerat till februari 2011.<br />
Energisparåtgärder inkl EPC<br />
<strong>Karlstads</strong> <strong>kommun</strong>s största energiprojekt närmar<br />
sig slutet av fas två, produktionsfasen. Under 2010<br />
har de större objekten som ingår i projektet åtgärdats.<br />
Produktionsfasen för byggnaderna samt VAanläggningar<br />
pågår fram till och med april 2011,<br />
med undantag av badhuset och Hultsbergsskolan<br />
som färdigställs i augusti.<br />
Utbyggnad av <strong>Karlstads</strong> Teater (Värmlandsoperan)<br />
Om- och tillbyggnaden av <strong>Karlstads</strong> Teater påbörjades<br />
under senvåren 2010. Projektet har drabbats<br />
av ökade kostnader samt förseningar. Färdigställande<br />
planeras våren 2011.<br />
Om- och tillbyggnad badhuset<br />
Under året har provisoriska lokaler för Nautilus och<br />
flytt av verksamheten skett. Arbetet med grundläggning<br />
av nya huskroppen samt bassängen har i<br />
stort sett slutförts. Projektering för första etappen<br />
närmar sig slutet. Projektet slutförs enligt plan vid<br />
årsskiftet 2013/2014.<br />
Kronoparkens idrottshall (Fröding Arena)<br />
En ny idrottshall Fröding Arena med basketinriktning<br />
har färdigställts på Kronoparken. Invigning<br />
skedde i september 2010.<br />
Nobelgymnasiet Bygg-Fordon<br />
Ombyggnaden av Nobelgymnasiets lokaler på Rud<br />
är klar. Invigning skedde i september 2010. Enbart<br />
mindre installationsarbeten samt solenergiåtgärder<br />
återstår.<br />
Projekt t.o.m. total status<br />
(belopp i tkr) 2008 2009 2010<br />
Vårdboende Zakrisdal 13 835 65 525 79 360 Pågår<br />
Energisparåtgärder 22 711 32 631 46 036 101 378 Pågår<br />
Utbyggnad K-d teater 4 532 2 954 44 390 51 876 Pågår<br />
Om- och tillbyggnad badhuset 1 001 1 653 36 541 39 195 Pågår<br />
Kronoparkens idrottshall 190 11 437 29 902 41 529 Avslutat<br />
Nobelgymnasiet Bygg Fordon 423 3 422 20 316 24 161 Avslutat<br />
58
Verksamhet inom bolag,<br />
stiftelser och <strong>kommun</strong>alförbund
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
KARLSTADS STADSHUS AB<br />
Koncernen i sammandrag<br />
Resultaträkning<br />
Belopp i mnkr 2009 2010<br />
Rörelseintäkter 1 437,0 1 684,6<br />
Rörelsekostnader -1 222,9 -1 495,9<br />
Rörelseresultat 214,1 188,7<br />
Finansnetto -104,3 -79,9<br />
Resultat efter finansiella poster 109,8 108,8<br />
Skatt -28,9 -29,5<br />
Minoritetens andel i resultatet -0,4 -1,8<br />
Årets resultat 80,5 77,6<br />
Balansräkning<br />
Tillgångar<br />
Anläggningstillgångar 3 846,8 3 886,7<br />
Omsättningstillgångar 494,0 589,4<br />
Summa tillgångar 4 340,8 4 476,2<br />
Eget kapital och skulder<br />
Eget kapital 825,0 960,6<br />
Minoritetsintresse 0,8 2,6<br />
Avsättningar 260,9 280,9<br />
Långfristiga skulder 2 520,0 2 433,9<br />
Kortfristiga skulder 734,1 798,1<br />
Summa eget kapital och skulder 4 340,8 4 476,2<br />
Ställda säkerheter 143,7 143,7<br />
Ansvarsförbindelser 0,7 0,7<br />
Nyckeltal<br />
Räntabilitet på totalt kapital, % 5,0 4,2<br />
Soliditet, % 19,0 21,5<br />
Koncernen <strong>Karlstads</strong> Stadshus AB ägs till 100 % av<br />
<strong>Karlstads</strong> <strong>kommun</strong>. Moderbolaget <strong>Karlstads</strong> Stadshus<br />
AB har till uppgift att äga och förvalta aktier<br />
och andelar i <strong>kommun</strong>ala företag inom <strong>Karlstads</strong><br />
<strong>kommun</strong>. Ändamålet är att samordna verksamheten<br />
i de <strong>kommun</strong>ala företagen i syfte att uppnå ett<br />
optimalt resultatutnyttjande.<br />
Ekonomi<br />
Sammantaget för bolagskoncernen redovisas ett<br />
resultat efter finansiella poster på 108,8 miljoner<br />
kr (År 2009: 109,8 miljoner kr). Av detta resultat<br />
genereras merparten inom energisektorn. Merparten<br />
av de verksamheter som har avkastningskrav<br />
uppnår dessa och koncernen redovisar totalt sett ett<br />
bra ekonomiskt resultat något högre än vad som<br />
prognostiserats tidigare under året.<br />
Framtiden<br />
Moderbolaget har lagt ner mycket arbete på fusionen<br />
mellan bostadsbolagen och att starta upp Karlstad<br />
Airport AB. Den finansiella samordningen har<br />
fortsatt och i dagsläget genomförs samtliga avslut<br />
mot marknaden av den gemensamma internbanksfunktionen.<br />
Under år 2011 planeras ytterligare<br />
ett steg, vilket innebär att koncernen går över till<br />
en gemensam skuldförvaltning och slopas dagens<br />
interna reverser.<br />
Arbetet med reviderade ägardirektiv som diskuterats<br />
länge ska slutföras under 2011. Det är naturligt<br />
att ägaren, <strong>kommun</strong>en, tydliggör sin vilja vid<br />
starten av en ny mandatperiod. Utvecklingen av det<br />
nya flygplatsbolaget och dess samarbete med regionens<br />
övriga parter kommer att prioriteras. <strong>Karlstads</strong><br />
Energi AB utreder för närvarande två stora investeringsprojekt:<br />
fjärrkyla och ytterligare kraftvärmeproduktion.<br />
Båda dessa frågor kan komma upp<br />
för ställningstagande under året. Energibolaget ska<br />
också utreda elhandelsverksamhetens långsiktiga<br />
möjligheter.<br />
De ingående bolagens resultat och ställning<br />
redovisas på följande sidor.<br />
60
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
<strong>Karlstads</strong> Energi AB<br />
Resultaträkning<br />
mnkr 2009 2010<br />
Rörelseintäkter 899,6 1 128,2<br />
Rörelsekostnader -796,4 -1 040,8<br />
Rörelseresultat 103,2 87,4<br />
Finansnetto -21,4 -17,8<br />
Resultat efter finansiella poster 81,8 69,6<br />
Balansräkning<br />
Tillgångar<br />
Anläggningstillgångar 1 060,3 1 077,8<br />
Omsättningstillgångar 374,5 396,6<br />
Summa tillgångar 1 434,8 1 474,4<br />
Eget kapital och skulder<br />
Eget kapital 64,8 66,3<br />
Obeskattade reserver 607,2 674,6<br />
Avsättningar 7,2 6,8<br />
Långfristiga skulder 478,0 423,0<br />
Kortfristiga skulder 277,6 303,6<br />
Summa eget kapital och skulder 1 434,8 1 474,4<br />
Ställda säkerheter och ansvarsförbindelser 0,7 0,7<br />
Nyckeltal<br />
Räntabilitet på totalt kapital, % 7,2 6,0<br />
Soliditet, % 35,7 38,2<br />
<strong>Karlstads</strong> Energi AB är ett helägt <strong>kommun</strong>alt bolag<br />
som bedriver handel med och produktion av el, handel<br />
med och produktion av fjärrvärme samt utför avfallshantering.<br />
Bolaget hade ett sammanlagt avkastningskrav<br />
på 43,5 miljoner kronor för år 2010. Detta<br />
avkastningskrav är fastställt per verksamhetsgren.<br />
Bolaget redovisar ett resultat efter finansiella<br />
poster på 69,6 miljoner kr. (År 2009: 81,8 miljoner<br />
kr). Resultatet fördelar sig med 1,3 miljoner kr på<br />
elhandel, 9,1 miljoner kr på elproduktion, 45,2<br />
miljoner kr på fjärrvärme, 11,3 miljoner kr på <strong>kommun</strong>al<br />
renhållningsskyldighet och 2,7 miljoner kr<br />
på övrig renhållning. Samtliga verksamhetsgrenar<br />
utom elhandel uppnår uppställt avkastningskrav.<br />
Elhandelsverksamheten uppnår ett resultat på<br />
1,3 miljoner kr. Detta är 5,7 miljoner kr lägre än<br />
avkastningskravet och 3,1 miljoner kr lägre än vad<br />
som beräknades vid delårsbokslutet. Orsakerna är<br />
flera. Bland annat drabbades man av kostnader för<br />
volymrisken i samband med det kalla vädret under<br />
årets inledning. Med volymrisk menas risken för<br />
ökade kostnader när kundernas elförbrukning blir<br />
högre än beräknat exempelvis på grund av lägre<br />
temperaturer än väntat. El måste då köpas in till ett<br />
pris som kan vara på annan nivå än det gentemot<br />
kunden avtalade priset. Under året har det också<br />
varit ett prisfall på elcertifikat. För elhandels del har<br />
detta dock endast inneburit ett tillfälligt försämrat<br />
resultat (nedskrivning 1,5 miljoner kr) eftersom<br />
man med viss eftersläpning löpande tar ut den faktiska<br />
certifikatkostnaden gentemot kunderna.<br />
År 2010 inleddes med mycket höga marknadspriser<br />
på el på grund av kallt väder, problem med kärnkraftverken<br />
och ett successivt ökande underskott i<br />
vattenmagasinen. Genomsnittspriset för januari blev<br />
67 öre/kWh och för februari hela 93 öre/kWh. Under<br />
våren och sommaren sjönk priserna tillbaka till<br />
runt 40 öre/kWh för att sedan stiga till 52 öre/kWh<br />
i november. Detta främst beroende på stora underskott<br />
i de nordiska vattenmagasinen. Året avslutades<br />
sedan med en mycket kall december som blev hela<br />
sju grader kallare än normalt. Genomsnittspriset<br />
blev 83 öre/kWh, vilket är det högsta decemberpriset<br />
sedan elmarknaden avreglerades.<br />
Till följd av de höga marknadspriserna höjdes<br />
tillsvidarepriset från 63 öre/kWh till 79 öre/kWh<br />
den 1 februari. Detta pris behölls sedan fram till<br />
den 1 juli då en sänkning gjordes till 69 öre/kWh.<br />
Stigande marknadspriser under hösten medförde att<br />
tillsvidarepriset höjdes den 1 november till 76 öre/<br />
kWh. Till följd av de mycket höga marknadspriserna<br />
under december månad höjdes tillsvidarepriset<br />
61
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
vid årsskiftet ytterligare till 83 öre/kWh. Elförsäljningen<br />
ökade med 6 % jämfört med föregående år<br />
bland annat till följd av det kalla vädret.<br />
Från och med 1 november år 2011 kommer<br />
Sverige att delas in i fyra elprisområden. Införandet<br />
kommer att medföra att såväl marknadspriset på el<br />
som priset till slutkund kommer att variera mellan<br />
de olika prisområdena. Bolagets bedömning är att<br />
det allra sydligaste prisområdet kommer att kunna<br />
avvika väsentligt avseende pris, vilket medför extra<br />
risker och kostnader. Bolaget har därför redan under<br />
föregående år valt att inte aktivt verka i detta område<br />
utan fortsätter att koncentrera sig på närområdet<br />
(Värmland) inom prisområde Stockholm.<br />
Bolaget har ett pågående utredningsuppdrag<br />
från moderbolaget kring elhandelns långsiktiga<br />
möjligheter. Uppdraget ska redovisas senast den 1<br />
april år 2011.<br />
Elproduktionens resultat blev 9,1 miljoner kr,<br />
vilket är i nivå med bedömningen i samband med<br />
delårsbokslutet. Det kan noteras att den största delen<br />
av kraften bara vidareförmedlas internt inom bolaget<br />
eller mellan <strong>kommun</strong>en och bolaget. Verksamhetens<br />
resultat kan därför främst tillskrivas den kraft som<br />
bolaget har fri tillgång till via Kohlsätersavtalet.<br />
Fjärrvärmeverksamheten redovisar ett resultat på<br />
45,2 miljoner kr. Detta resultat är något bättre än<br />
tidigare bedömning och 15,2 miljoner kr över avkastningskravet.<br />
Orsaken är framför allt att driftsstörningarna<br />
under året varit mindre än förväntat<br />
och att elpriserna varit högre än beräknat. Mindre<br />
driftsstörningar ger relativt lägre produktionskostnader<br />
och ett högre elpris ger extra intäkter till<br />
fjärrvärmeverksamheten från el-turbinerna vid flispannan<br />
och de oljeeldade kraftverken i yttre hamn.<br />
Flispannan fungerade mycket bra under året och<br />
tillgängligheten blev i det närmaste 100 %. Produktionen<br />
av värme och el från denna anläggning<br />
blev därmed väsentligt större än förväntat. Avfallspanna<br />
fungerade också mycket bra med en tillgänglighet<br />
på drygt 96 %. På grund av kallt väder<br />
och tack vare höga elpriser kördes det oljeeldade<br />
kraftvärmeverket i yttre hamn betydligt mer än<br />
normalt. Värmeverket kördes i stort sett oavbrutet<br />
under perioden januari till i mitten av mars samt<br />
från mitten av november och framåt.<br />
Fjärrvärmeförsäljningen blev 729 GWh, vilket<br />
är den största volymen någonsin och hela 23 % mer<br />
än föregående år. Den främsta orsaken var det kalla<br />
vädret i början och slutet av året. Fjärrvärmepriset<br />
höjdes den 1 januari år 2010 med 4 % och med 2,5<br />
% den 1 januari 2011.<br />
Fjärrvärmeutbyggnaden fortsatte även under<br />
2010 men i något mindre omfattning än tidigare.<br />
Anledningen är bland annat att kvarvarande<br />
aktuella områden till stor del består av hus med<br />
direktverkande el vilket innebär att ett byte till<br />
ett vattenburet värmesystem som fjärrvärme blir<br />
mindre fördelaktigt på grund av nödvändiga extra<br />
investeringar för hushållen. Utbyggnad genomfördes<br />
i områdena västra Hagalund, södra Hultsberg<br />
samt Ilanda industriområde.<br />
Bolaget delar upp verksamheten Renhållning<br />
på renhållningsverksamhet som är en <strong>kommun</strong>al<br />
skyldighet respektive övrig renhållningsverksamhet<br />
som är frivillig.<br />
Resultatet för den <strong>kommun</strong>ala renhållningsskyldigheten<br />
blev 11,3 miljoner kr, vilket är 4,7<br />
miljoner kr bättre än tidigare bedömning och hela<br />
10,2 miljoner kr högre budgeterat för perioden.<br />
Orsaken är till stor del orsakad av att prognosen<br />
för insamling av hushållsavfall blev något fel. Bedömningen<br />
av andelen hushåll i flerfamiljshus som<br />
påbörjat utsortering överskattades. Denna andel<br />
ligger för närvarande på cirka 50-60 %. Eftersom<br />
mängden avfall som utsorterades därmed blev lägre<br />
än beräknat minskade kostnaderna för renhållningen<br />
med knappt 5 miljoner kr samtidigt som<br />
den styrande taxan ökade intäkterna med ungefär<br />
samma belopp. Verksamheten fick även vissa ökade<br />
intäkter från försäljning av skrot.<br />
Renhållningstaxan höjdes med 2 % den 1 januari<br />
2010 och sänktes med 5,5 % den 1 januari 2011.<br />
Matavfallet från <strong>Karlstads</strong> <strong>kommun</strong> transporteras<br />
för närvarande till Jönköping för rötning och biogasproduktion.<br />
I varje transport levereras ca 30 ton<br />
matavfall och under år 2010 levererades cirka 3200<br />
ton. Som en konsekvens av denna utsortering och<br />
en ökad källsortering av papper och förpackningar<br />
har mängden brännbart avfall till Heden minskat<br />
med nära 5000 ton på årsbasis. Under föregående år<br />
tog återvinningscentralerna emot cirka 20000 ton<br />
avfall, vilket är ungefär lika mycket som året innan.<br />
För övrig renhållningsverksamhet blev resultatet<br />
2,7 miljoner kr, vilket är något bättre än prognostiserat<br />
och 1,7 miljoner kr över avkastningskravet.<br />
De viktigaste orsakerna är att intäkterna från materialåtervinning<br />
ökat samtidigt som kostnaderna<br />
minskat något tillföljd av lägre avfallsskatt. Mängden<br />
deponerat avfall på Djupdalen ökade med 10 %<br />
jämfört med föregående år. Detta är främst beroende<br />
på leveranser från en enskild större avfallsaktör.<br />
62
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
<strong>Karlstads</strong> Elnät AB<br />
Resultaträkning<br />
mnkr 2009 2010<br />
Rörelseintäkter 140,7 155,2<br />
Rörelsekostnader -111,3 -124,7<br />
Rörelseresultat 29,4 30,5<br />
Finansnetto -1,1 -0,7<br />
Resultat efter finansiella poster 28,3 29,8<br />
Balansräkning<br />
Tillgångar<br />
Anläggningstillgångar 307,4 304,0<br />
Omsättningstillgångar 71,3 86,9<br />
Summa tillgångar 378,7 390,9<br />
Eget kapital och skulder<br />
Eget kapital 78,0 80,8<br />
Obeskattade reserver 191,6 196,1<br />
Avsättningar 1,3 0,4<br />
Långfristiga skulder 50,0 40,0<br />
Kortfristiga skulder 57,8 73,6<br />
Summa eget kapital och skulder 378,7 390,9<br />
Ställda säkerheter Inga Inga<br />
Ansvarsförbindelser Inga Inga<br />
Nyckeltal<br />
Räntabilitet på totalt kapital, % 7,8 7,9<br />
Soliditet, % 57,9 57,7<br />
<strong>Karlstads</strong> Elnät AB är ett helägt <strong>kommun</strong>alt bolag<br />
med uppdrag att driva nätverksamhet för överföring<br />
av elektricitet och bredbandstjänster. Bolaget har<br />
ett sammanlagt avkastningskrav på 28,5 miljoner<br />
kr för år 2010. Detta avkastningskrav är fastställt<br />
per verksamhetsgren. Bolaget redovisar ett resultat<br />
efter finansiella poster på 29,8 miljoner kr.<br />
Resultatet för elnätsverksamheten år 2010 är<br />
27,9 miljoner kr att jämföra med avkastningskravet<br />
på 27,5 miljoner kr och bedömningen vid delårsbokslutet<br />
på 23,8 miljoner kr. Trots ökade kostnader<br />
för förlustenergi förbättrades resultatet under<br />
året som en följd att årets kalla avslutning. På<br />
grund av kylan ökade transiteringen av el till 623,2<br />
GWh att jämföra med 594,5 GWh år 2009 som<br />
ändå var ett år med relativt höga överföringar.<br />
Elnätsavgifterna höjdes den 1 januari 2010 med<br />
9,7 % för att kompensera för höjda regionnätsavgifter<br />
och ökade kostnader för mätvärdesinsamling och<br />
drift av det nya mätsystemet. Nätavgiften höjdes<br />
den 1 januari 2011 med i genomsnitt 5,5 %.<br />
Energimarknadsinspektionens (EMI) senaste<br />
bedömning är att bolagets nätavgifter är skäliga.<br />
Från och med år 2012 kommer EMI att besluta<br />
om hur stora elnätsföretagens intäkter får vara<br />
genom att i förväg fastställa en intäktsram för<br />
respektive bolag för den kommande fyraårsperioden<br />
(2012-2015). Detta kommer att ske under hösten<br />
innevarande år.<br />
Till de större investeringar som gjorts under året<br />
hör Zakrisdals udde och Bergåsen där nya nät håller<br />
på att byggas.<br />
Stadsnätsverksamhetens resultat uppgår till 1,9<br />
miljoner kr, vilket är 0,4 miljoner kr under vad<br />
prognosen efter åtta månader indikerade men 0,9<br />
miljoner kr över avkastningskravet. Avkastningskravet<br />
för nya investeringar är fortsatt 11 %.<br />
Verksamheten har haft en stark tillväxt under<br />
året. Vid årets slut var 2375 radhus och villor<br />
anslutna till <strong>Karlstads</strong> Stadsnät, vilket är en ökning<br />
med 607 hus. Antalet kommersiella fastigheter<br />
(flerbostadshus och företagsfastigheter) ökade med<br />
34 hus. Totalt är nu 2822 fastigheter anslutna.<br />
Antalet aktiva kunder ökade under året med 630<br />
till 3176 stycken.<br />
Till de större investeringar som gjorts under<br />
året hör anslutningar på Henstad, Alster, Våxnäs<br />
industriområde, Zakrisdals udde, Klarälvsparken,<br />
Älvkullen, Kronoparken och flygplatsen.<br />
63
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
<strong>Karlstads</strong> Bostads AB<br />
Resultaträkning<br />
mnkr 2009 2010<br />
Rörelseintäkter 411,8 417,5<br />
Rörelsekostnader -318,3 -345,0<br />
Rörelseresultat 93,5 72,5<br />
Finansnetto -70,9 -49,2<br />
Resultat efter finansiella poster 22,6 23,2<br />
Balansräkning<br />
Tillgångar<br />
Anläggningstillgångar 2 108,6 2 126,5<br />
Omsättningstillgångar 31,7 13,3<br />
Summa tillgångar 2 140,3 2 139,8<br />
Eget kapital och skulder<br />
Eget kapital 353,7 372,6<br />
Obeskattade reserver 39,6 36,1<br />
Avsättningar 29,3 30,4<br />
Långfristiga skulder 1 639,2 1 607,0<br />
Kortfristiga skulder 78,5 93,6<br />
Summa eget kapital och skulder 2 140,3 2 139,8<br />
Ställda säkerheter Inga Inga<br />
Ansvarsförbindelser Inga Inga<br />
Nyckeltal<br />
Räntabilitet på totalt kapital, % 4,4 3,4<br />
Soliditet % 17,9 18,7<br />
<strong>Karlstads</strong> Bostadsaktiebolag är ett helägt <strong>kommun</strong>alt<br />
bolag med ändamål att främja bostadsförsörjningen<br />
i <strong>kommun</strong>en. Bolaget äger och förvaltar ca<br />
6 600 lägenheter. Fastighetsbeståndet innehåller en<br />
blandning av nya och äldre bostäder, koncentrerat<br />
till <strong>Karlstads</strong> tätort.<br />
Resultatet efter finansiella poster uppgår till<br />
23,2 miljoner kr, 1,6 miljoner kr över prognosen<br />
efter åtta månader och 5,2 miljoner kr över avkastningskravet.<br />
Större enskilda avvikelser under året<br />
har varit minskade reparationskostnader, en mindre<br />
neddragning av underhållet (underhållet ligger<br />
dock fortfarande på en mycket hög nivå), ökade<br />
kostnader för el och uppvärmning. Andra kostnader<br />
som ökat är sophanteringen och fastighetsavgiften.<br />
Samtidigt har bolagets finansieringskostnader varit<br />
fortsatt rekordlåga och vakanserna även under år<br />
2010 i stort sett obefintliga.<br />
Bostadsbolaget fick i ett särskilt beslut i mars<br />
2008 en utökad underhållssatsning godkänd av<br />
<strong>Karlstads</strong> Stadshus AB. Satsningen godkändes<br />
med vetskap om att den förväntades innebära att<br />
bolagets resultat skulle understiga avkastningskravet<br />
under år 2008 med upp till 10 miljoner kr.<br />
Samtidigt beslöts att ett eventuellt underskott i<br />
förhållande till avkastningskravet skulle arbetas i<br />
kapp under perioden 2009-2011. Det underskott<br />
som skulle arbetas i kapp under dessa år blev 9,1<br />
miljoner kr. Då bolagets resultat år 2009 översteg<br />
avkastningskravet med 4,6 miljoner kr återstod<br />
knappt 4,5 miljoner kr att inarbeta under år 2010.<br />
I och med årets resultat på 23,2 miljoner kr har<br />
bolaget nu tagit igen hela betinget.<br />
Årets hyresförhandlingar ledde fram till en<br />
överenskommelse om en höjning på 2,4 % från den<br />
1 januari år 2011. Bolaget genomför årligen en<br />
intern marknadsvärdering av sitt fastighetsbestånd.<br />
Den genomförda värderingen indikerar att beståndet<br />
som helhet har ett marknadsvärde på cirka 3,2<br />
miljarder kronor. Värdet är något lägre jämfört med<br />
motsvarande bedömning föregående år. Orsaken till<br />
förändringen är något högre direktavkastningskrav.<br />
Fastigheternas bokförda värde uppgår till cirka 1,9<br />
miljarder kronor.<br />
Den nya lagstiftningen rörande allmännyttiga<br />
bostadsbolag som trädde i kraft den 1 januari 2011<br />
kommer att kräva vissa förändringar i nuvarande<br />
ägarstyrning. Ett arbete med detta har påbörjats<br />
inom <strong>kommun</strong>ledningskontoret.<br />
64
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
Övriga bolag inom Stadshuskoncernen<br />
AB <strong>Karlstads</strong> Studentbostäder<br />
AB <strong>Karlstads</strong> Studentbostäder är ett helägt <strong>kommun</strong>alt<br />
bolag med huvuduppgift att tillhandahålla<br />
bostäder till studenterna vid <strong>Karlstads</strong> universitet.<br />
Bolaget disponerar f.n. cirka 1600 lägenheter. Merparten<br />
av dessa lägenheter är blockförhyrda.<br />
AB <strong>Karlstads</strong> Studentbostäder har inget fastställt<br />
avkastningskrav. Bolaget resultat uppgick till<br />
1,8 miljoner kr, marginellt sämre än bedömningen<br />
i samband med delårsbokslutet.<br />
I samband med studenträkningen i november<br />
2010 kunde universitetet för andra året konstatera<br />
att det aldrig någonsin funnits så många studenter<br />
vid <strong>Karlstads</strong> universitet under en och samma<br />
termin, Vid denna tidpunkt fanns 12 120 studenter<br />
registrerade vid universitetet, vilket var nästan 600<br />
fler än föregående år och hela 2300 fler än år 2008.<br />
I augusti 2010 beslöt <strong>kommun</strong>fullmäktige att<br />
bolaget skulle säljas till <strong>Karlstads</strong> Bostads AB<br />
för att därefter uppgå i sistnämnda bolag genom<br />
fusion. Den 1 januari 2011 sålde <strong>Karlstads</strong> Stadshus<br />
AB sina aktier i bolaget till <strong>Karlstads</strong> Bostads<br />
AB och fusionen av bolagen har sedan dess också<br />
inletts.<br />
Bolaget har genomfört en marknadsvärdering av<br />
det egna fastighetsbeståndet. Värderingen indikerar<br />
att marknadsvärdet med god marginal överstiger<br />
det bokförda värdet på 138 miljoner kr.<br />
Mariebergsskogen AB<br />
Mariebergsskogen AB är ett helägt <strong>kommun</strong>alt<br />
bolag. Bolaget har som uppgift att förvalta och<br />
utveckla stadsparken Mariebergsskogen. Parken har<br />
en inriktning mot natur- och kulturområdet som en<br />
del av besöksstaden Karlstad samt fungerar som ett<br />
närströvområde för kringboende.<br />
Bolaget har inget fastställt avkastningskrav. Mariebergsskogen<br />
AB redovisar ett resultat på -17,3<br />
miljoner kr, 1,0 miljoner kr bättre än bedömningen<br />
vid delårsbokslutet och 1,4 miljoner kr bättre än<br />
budget. Huvudorsaken till förbättringen är ökade<br />
intäkter från samtliga försäljningsställen i parken.<br />
Mariebergskogen är <strong>Karlstads</strong> stadspark. En<br />
arena för såväl friluftsliv som planerade evenemang.<br />
Barnen är huvudmålgruppen. I arbetet med att<br />
utveckla parken finns tanken på att involvera hela<br />
parken. Att se alla delar av parken och ge en total<br />
upplevelse av Mariebergsskogen. I parken utvecklas<br />
även verksamheter hos externa hyresgäster, i enlighet<br />
med parkens värdegrund och varumärke. Parkens<br />
årliga publika program presenteras i sommaroch<br />
vinterprogram. Programmet blir allt mer och<br />
mer omfattande för varje år och visar att i Karlstad<br />
finns en intressant stadspark med utbud året om.<br />
Naturum Värmland står inför ett vägval. Verksamheten<br />
har vuxit ur huset och dessutom måste<br />
arbetsmiljön för personalen förbättras. Under året<br />
har bolaget sökt extern finansiering för att kunna<br />
genomföra en utbyggnad och till viss del lyckats.<br />
Slutgiltigt besked om finansiering väntas i april<br />
2011.<br />
<strong>Karlstads</strong> Parkerings AB<br />
<strong>Karlstads</strong> Parkerings AB är ett helägt <strong>kommun</strong>alt<br />
bolag. Bolaget förfogar över ca 2 800 parkeringsplatser<br />
i centrala Karlstad.<br />
Bolaget har inget fastställt avkastningskrav. Resultatet<br />
efter finansiella poster på 4,5 miljoner kr,<br />
visar en betydlig förbättring gentemot såväl senaste<br />
resultatprognosen som budget. Då bolaget återigen<br />
uppvisar samma resultatmönster som tidigare år<br />
finns det, som tidigare påpekats, med stor sannolikhet<br />
goda möjligheter att förbättra tillförlitligheten<br />
i såväl budget som prognoser.<br />
Vindpark Vänern Kraft AB<br />
Vindpark Vänern Kraft AB ägs till 70 % av <strong>Karlstads</strong><br />
Energi AB och <strong>Karlstads</strong> Bostads AB. Bolaget<br />
har till uppgift att anlägga och driva en vindkraftspark<br />
om fem verk på ett grundområde i norra<br />
65
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
Vänern i syfte att där producera elenergi. Bolaget<br />
saknar ett fastställt avkastningskrav.<br />
Bolaget redovisar ett resultat på 8,1 miljoner kr,<br />
vilket är 3,0 miljoner kr högre än tidigare bedömning<br />
och 1,0 miljoner kr bättre än budget. Den<br />
enskilt viktigaste orsaken till resultatförbättringen<br />
är bolagets extremt låga finansieringskostnader (via<br />
internbanken) under året.<br />
Året har inneburit lägre elproduktion än beräknat.<br />
Produktionen uppgick till 34,7 GWh jämfört<br />
med budgeterat 39,6 GWh. Förväntad produktion<br />
ett normalår förväntas uppgå till 44,5 GWh.<br />
Elpriset uppgick i snitt till 53,7 öre/kWh vilket<br />
har inneburit att intäkten från elförsäljning 18,6<br />
miljoner kr blev högre än beräknade 15,9 miljoner<br />
kr. Å andra sidan har bolaget haft lägre intäkter<br />
från elcertifikat 9,2 miljoner kr jämfört med budgets<br />
13,7 miljoner kr. Då inga certifikat ännu har<br />
avyttrats har man tvingats till en nedskrivning på<br />
cirka en miljon kr. Kommunledningskontoret an-<br />
ser, som tidigare påpekats, att bolaget löpande bör<br />
sälja erhållna elcertifikat. Med ett sådant förfaringssätt<br />
minskar risken för nedskrivningar samt bolaget<br />
undviker att spekulera i certifikatens framtida<br />
prisutveckling.<br />
Bland kvarvarande risker i projektet utgör<br />
Morphickoncernen och Dynawinds förmåga att göra<br />
avslut i projektet och fullfölja träffat serviceavtal.<br />
Karlstad Airport AB<br />
Karlstad Airport AB ägs till 100 % av <strong>Karlstads</strong><br />
<strong>kommun</strong>. Bolagets uppgift är att äga och driva<br />
<strong>Karlstads</strong> flygplats.<br />
Bolaget har endast bedrivit verksamhet under<br />
årets sista månad då flygplatsen fram till och med<br />
november månad drevs av det statliga flygplatsbolaget<br />
Svedavia AB. I bolagets resultat på -1,3 miljoner<br />
kr ingår förutom intäkter och kostnader för<br />
driften även kostnader för starten av bolaget samt<br />
en preliminär avräkning med Svedavia AB.<br />
66
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
ÖVRIGA FÖRETAG OCH STIFTELSER<br />
Stiftelsen <strong>Karlstads</strong>hus<br />
Resultaträkning<br />
mnkr (enl. egen andel 60 %) 2009 2010<br />
Rörelseintäkter 92,8 95,7<br />
Rörelsekostnader -78,5 -83,1<br />
Rörelseresultat 14,3 12,6<br />
Finansnetto -14,2 -12,6<br />
Resultat efter finansiella poster 0,1 0,0<br />
Balansräkning<br />
Tillgångar<br />
Anläggningstillgångar 468,4 460,7<br />
Omsättningstillgångar 42,4 46,5<br />
Summa tillgångar 510,8 507,2<br />
Eget kapital och skulder<br />
Eget kapital 60,4 60,5<br />
Avsättningar 1,0 1,0<br />
Långfristiga skulder 429,4 418,9<br />
Kortfristiga skulder 20,0 26,9<br />
Summa eget kapital och skulder 510,8 507,2<br />
Fastighetsinteckningar 480,1 480,1<br />
Ansvarsförbindelser Inga Inga<br />
Stiftelsen <strong>Karlstads</strong>hus är en bostadsstiftelse som<br />
bildats av <strong>Karlstads</strong> <strong>kommun</strong> och Riksbyggen.<br />
Kommunens andel av grundfondskapitalet uppgår<br />
till 60 %. Stiftelsens ändamål är att äga, förvalta<br />
och hyra ut bostäder med tillhörande lokaler. Fastighetsbeståndet<br />
omfattar 2580 bostadslägenheter<br />
och 11600 kvm lokaler.<br />
Under året har stiftelsen noterat en markant<br />
minskning av antalet vakanser sjunkit från 81 till<br />
28 lägenheter. De tidigare vakansområdena norra<br />
och södra Kronoparken har idag endast vakanta<br />
strölägenheter. Företaget ser för närvarande ingen<br />
avmattning i efterfrågan. Omsättningen av lägenheter<br />
ligger dock fortsatt på höga 27,5 % (28 %<br />
2009).<br />
Hyrorna höjdes den 1 januari år 2010 med 0,75<br />
% och den 1 januari år 2011 med 2,15 %.<br />
Stiftelsen nådde inte upp till sitt budgeterade resultat<br />
bland annat på grund av ökade kostnader för<br />
drift och underhåll, snöröjning och uppvärmning.<br />
Kommunens andel av stiftelsens resultat efter<br />
finansiella poster uppgick till 0,0 mnkr (0,1 mnkr<br />
2009).<br />
Nyckeltal<br />
Räntabilitet på totalt kapital, % 2,9 2,6<br />
Soliditet, % 11,8 11,9<br />
67
karlstads <strong>kommun</strong> | årsredovisning 2010<br />
Karlstadregionens<br />
Räddningstjänstförbund<br />
Resultaträkning<br />
mnkr enl. andel 66,3 % 2009 2010<br />
Rörelseintäkter 63,8 65,8<br />
Rörelsekostnader -61,5 -63,9<br />
Rörelseresultat 2,3 1,9<br />
Finansnetto -0,6 -0,1<br />
Resultat efter finansiella poster 1,7 1,8<br />
Balansräkning<br />
Tillgångar<br />
Anläggningstillgångar 14,1 14,4<br />
Omsättningstillgångar 27,3 29,3<br />
Summa tillgångar 41,4 43,7<br />
Eget kapital och skulder<br />
Eget kapital 8,5 10,3<br />
Avsättningar 14,3 14,9<br />
Långfristiga skulder 0,0 0,0<br />
Kortfristiga skulder 18,6 18,4<br />
Summa eget kapital och skulder 41,4 43,7<br />
Ställda säkerheter – –<br />
Ansvarsförbindelser – –<br />
Nyckeltal<br />
Soliditet, % 20,6 23,6<br />
Karlstadregionens Räddningstjänstförbund är ett<br />
<strong>kommun</strong>alförbund med ansvar för räddningstjänsten<br />
i <strong>kommun</strong>erna Forshaga, Grums, Hammarö,<br />
Karlstad och Kil. <strong>Karlstads</strong> <strong>kommun</strong>s andel av<br />
förbundet uppgår till 66,3 %.<br />
Munkfors <strong>kommun</strong> har under året ansökt om<br />
medlemskap i Räddningstjänstförbundet. Ansökan<br />
har beviljats och <strong>kommun</strong>en blev medlem den 1<br />
januari år 2011.<br />
Ekonomin uppvisar en stabil utveckling och<br />
förbundet uppfyller återigen samtliga uppställda<br />
finansiella mål. Årets resultat uppgår till 1,8 mnkr<br />
(1,7 mnkr 2009) avseende <strong>kommun</strong>ens andel.<br />
Vänerhamn AB<br />
Bolaget driver hamnarna runt Vänern med tillhörande<br />
verksamhet. Ägandet utgörs i allt väsentligt<br />
av <strong>kommun</strong>erna runt sjön. <strong>Karlstads</strong> <strong>kommun</strong>s<br />
ägarandel uppgår till 31,0 %.<br />
Totalt hanterades cirka 3,2 miljoner ton gods<br />
i Vänerns hamnar, varav cirka 2,0 miljoner ton<br />
bestod av s.k. sjögods. Under andra halvåret har aktiviteten<br />
ökat och bolaget tror därför att volymerna<br />
kommer att vara fortsatt goda, trots att ett planerat<br />
25 dagars stopp för trafiken på grund av reparation<br />
och underhåll av slussarna i Trollhättekanal.<br />
Årets resultat efter finansiella poster uppgick till<br />
2,5 miljoner kr (1,8 miljoner kr år 2009). Orsaken<br />
till ökningen är fram för allt en utdelning från ett<br />
intressebolag (Vänerexpressen i Sverige AB).<br />
Tåsans Kraftaktiebolag<br />
bedriver elkraftproduktion vid Tåsans och Äggsjöns<br />
kraftstationer. Bolaget ägs till 60 % av <strong>Karlstads</strong><br />
<strong>kommun</strong> och till 40 % av Fortum Älvkraft i Värmland<br />
AB<br />
Övrigt engagemang<br />
Förutom de i avsnittet redovisade bolag och stiftelser<br />
är <strong>kommun</strong>en engagerad i följande juridiska<br />
personer: Stiftelsen <strong>Karlstads</strong> Studentbostäder (100<br />
%), Visit Karlstad (49 %). Dessutom har <strong>kommun</strong>en<br />
ett engagemang i Karlstad-Grums vattenverksförbund.<br />
Kommunens andel i <strong>kommun</strong>alförbundet<br />
bestäms av försåld vattenmängd 41 % 2010. I<br />
koncernredovisningen räknas andelen till 36%. Då<br />
en förändring av andelen inte påverkar koncernens<br />
ställning görs inte en justering varje år.<br />
68
<strong>Karlstads</strong> <strong>kommun</strong>, 651 84 Karlstad, t fn: 054-540 00 00<br />
karlstads<strong>kommun</strong>@karlstad.se, www.karlstad.se