Samrådshandling - Gävle kommun
Samrådshandling - Gävle kommun
Samrådshandling - Gävle kommun
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
20<br />
Landskapsbild<br />
Kustlandskapet norr om <strong>Gävle</strong> domineras av skogsbeklädda<br />
moränjordar med lokala inslag av mer finsedimentära<br />
jordarter där landskapet uppodlats. I söder är<br />
landskapet tämligen flackt för att i norr övergå i en kuperad<br />
småkullig terräng.<br />
Skogarna som främst utgörs av barrvegetation bidrar till<br />
att ge landskapet en övervägande sluten karaktär, vilket<br />
med anledning av den permanenta grönskan sträcker<br />
sig även utöver områdets genomsnittliga vegetationsperiod<br />
på 160-180 dagar/år. Kalhyggen, åkrar, betade<br />
fält, vattendrag och sjöar fungerar därför som viktiga<br />
avbrott i den slutna terrängen och skapar siktlinjer och<br />
möjlighet till längre utblickar. Dessa öppna landskap<br />
är i allmänhet de mest känsliga för förändringar ur<br />
landskapsbildssynpunkt.<br />
Befintliga infrastrukturella inslag i landskapet såsom<br />
främst väg E4, Gamla E4, den nuvarande järnvägsdragningen<br />
och större kraftledningar utgör tydliga nordsydliga<br />
stråk i terrängen. En nordsydlig dragning kan även<br />
skönjas i befintligt bebyggelsemönster. Flera av <strong>Gävle</strong><br />
<strong>kommun</strong>s byar och samhällen är lokaliserade i ett sydnordligt<br />
led längs den nuvarande ostkustbanan. Naturliga<br />
stråk i landskapet såsom vattendrag skär igenom terrängen<br />
och kring dessa är flera av områdets uppodlade<br />
arealer förlagda.<br />
Ostkustbanan utgör idag en visuell och fysisk barriär i<br />
landskapet. Mest påtagligt är de visuella effekterna av<br />
järnvägen i de öppna landskapsrummen samt i och i<br />
anslutning till de bebyggda miljöerna. Järnvägen bildar<br />
även fysiskt ett hinder som påverkar framkomligheten i<br />
landskapet både för människor och djur.<br />
Nedan beskrivs de två alternativa järnvägsstråken med<br />
utgångspunkt i hur landskapsbilden skulle kunna påverkas<br />
av tillförseln av en dubbelspårig järnväg.<br />
<strong>Gävle</strong> - Axmartavlan<br />
Västliga alternativet:<br />
Det föreslagna alternativet i väster innebär att en helt ny<br />
järnväg uppförs på sedan tidigare obebyggd mark, vilket<br />
skulle kunna påverka omgivningens landskapsbild<br />
avsevärt. Stråket är dock förlagt i en övervägande skogig<br />
terräng vilket reducerar den visuella effekt som järnvägen<br />
skulle kunna få i ett mer öppet landskap. Dessutom<br />
är den föreslaga spårändringen lokaliserad inom samma<br />
sträckning som väg E4 vilket redan utgör en visuell och<br />
fysisk barriär i området.<br />
Alternativets känsligaste sträcka ur landskaps-1<br />
bildsynpunkt utgörs av stråkets allra sydligaste etapp,<br />
närmast <strong>Gävle</strong> stad, där den föreslagna järnvägen är<br />
förlagd i anslutning till de bebyggda miljöerna Sätra<br />
och Lexe. Inom den föreslagna sträckningen återfinns<br />
dock idag redan befintlig infrastruktur såsom den<br />
större vägen Hamnleden, Bergslagsbanan liksom en<br />
mindre kraftledning. Här är det ändå av högsta vikt att<br />
järnvägen utformas på ett sätt så att spårens visuella och<br />
fysiska barriäreffekt mellan stadsdelarna Sätra och Lexe<br />
reduceras, framförallt gällande den sträckning som idag<br />
korsas av en cykelled mellan de båda stadsdelarna.<br />
Andra känsliga områden för landskapsbilden är de platser<br />
där stråket passerar större vattendrag såsom Testeboån<br />
och Hamrångeån.<br />
Utöver stråkets allra sydligaste etapp närmast <strong>Gävle</strong> passerar<br />
det västliga alternativet få bostäder och bebyggda<br />
miljöer vilket kan ses som positivt då en järnväg i denna<br />
miljö inte skulle komma att utgöra ett visuellt störande<br />
inslag för flertalet människor.<br />
Östliga alternativet:<br />
Det östliga alternativet är förlagt i ett skiftande landskap<br />
där stråket passerar flertalet samhällen, skog, industribebyggelse,<br />
vattendrag och öppna landskapsrum i form av<br />
uppodlad mark. Ur ett landskapsbildperspektiv kan den<br />
östliga sträckningen å ena sidan betraktas som ett mindre<br />
visuellt ingrepp i landskapet då stråket följer samma<br />
sträckning som den befintliga Ostkustbanan. Å andra<br />
sidan innebär utökningen till dubbelspår väsentliga förändringar<br />
från dagens spårdragning, inte minst genom<br />
krav på planskilda övergångar för korsande infrastruktur.<br />
Planskilda korsningar kommer att resultera i en minskad<br />
fysisk barriäreffekt av järnvägen men ger konsekvenser i<br />
form av ökad visuell påverkan på landskapet.<br />
Det östliga stråket passerar flera landskapsrum som<br />
möjliggör långa utblickar. Exempel på sådana är det<br />
öppna jordbrukslandskapet mellan Forsby och Varva, vid<br />
Hille, Björke, Mårdängsjön liksom vid Hamrångefjärden,<br />
Bergby och sjön Lössnaren. I dessa miljöer utgör den<br />
befintliga järnvägen redan ett störande visuellt inslag då<br />
spåret är väl synligt i landskapet. Framförallt bör hänsyn<br />
tas till det öppna odlingslandskapet kring Björke, Trödje<br />
samt i Hamrångebygden, vilka är utpekade som områden<br />
med höga natur- och kulturvärden.<br />
Spårets intrång i naturreservatet Sjugarna kan även det<br />
räknas som ett känsligt område för visuell förändring av<br />
landskapet. Trots områdets dominans av skogsbeklädd<br />
terräng finns här flera öppna landskapsrum där järnvägens<br />
visuella effekt är påtaglig.<br />
De bebyggda miljöer där stråket passerar är också<br />
känsliga områden ur landskapsbildsynpunkt för att