Rasism, kön och sexualitet - Statens folkhälsoinstitut
Rasism, kön och sexualitet - Statens folkhälsoinstitut
Rasism, kön och sexualitet - Statens folkhälsoinstitut
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
RASISM, KÖN OCH SEXUALITET 47<br />
Ibland handlar tillhörigheten om att vilja träffa någon med samma religiösa bakgrund.<br />
En kristen grekisk kille säger:<br />
T: Eftersom jag är kristen, jag är troende, så skulle jag inte gifta<br />
mig med en muslim eller någonting. Det, det är bara så…<br />
Luis: Inte ens om det var …<br />
T: Det är ingenting som min mamma säger till mig […], alltså, jag<br />
har det ganska fritt, jag får ha tjejer <strong>och</strong> så där…<br />
(kille, ei)<br />
Han menar att han personligen inte har något emot muslimer, men han markerar<br />
samtidigt att han ”har sagt till sig själv att han aldrig ska gifta sig med en muslim”.<br />
Främst därför att om han får barn så ska barnet inte själv behöva välja religion. På<br />
liknande sätt hänvisar en somalisk kille i en enskild intervju till islam. Han talar om hur<br />
ett barn som föds utanför äktenskapet är förbjudet (haram) <strong>och</strong> bör undvikas. Barnet,<br />
säger han ”får ingen riktig pappa” om det är utomäktenskapligt. Egentligen, säger han<br />
vidare, ”får vi inte ens ha sex innan vi gifter oss” <strong>och</strong> hänvisar återigen till islam. Men,<br />
säger han ”det är däremot svårt”. Även en del andra ungdomar hänvisade till religionen,<br />
både när det gällde sexuella praktiker <strong>och</strong> när det gällde vem man kunde tänka sig vara<br />
tillsammans med. På ett liknande sätt dyker ”kultur” upp som orsak till varför man<br />
väljer en partner med samma etniska bakgrund. En somalisk kille (ei) säger vid<br />
upprepade tillfällen att det inte spelar någon roll var hans flickvänner kommer ifrån. De<br />
relationer han har haft har varit ”blandade, svenska tjejer, somaliska tjejer, andra”. När<br />
han senare reflekterar över framtiden säger han däremot att han nog kommer att gifta sig<br />
<strong>och</strong> att hon kommer att vara från Somalia. Han säger att ”man har samma kultur, samma<br />
religion, samma språk”. Men, säger han, det är inget fel om ”hon skulle vara från något<br />
annat land, det blir bara enklare om man är det”. Några ungdomar talar också om<br />
politiska skiljelinjer. Vi syrianer, säger en tjej, ”kan inte vara tillsammans med<br />
muslimer, för det var dom som gjorde att vi blev tvungna att fly”.<br />
Tjejerna talade också om att svenska killar inte har samma förståelse för deras situation<br />
som invandrarkillar. De pratar om svenska killar som ska gå hem <strong>och</strong> ”prata med våra<br />
föräldrar”: ”som om det skulle göra saken bättre!” sa en tjej upprört i en gruppintervju.<br />
”Många svenskar, de förstår inte andras kulturer, eller vill inte förstå”, fortsatte hennes<br />
kompis <strong>och</strong> konstaterar att det därför är bättre med en kille ”från vår kultur”, ”en som<br />
förstår… eller en annan utlänning”.<br />
Talet om gemenskap <strong>och</strong> tillhörighet kan således lika mycket handla om en garanti mot<br />
att deras närmaste inte kommer att utsätta dem för den diskriminering som de upplever<br />
från det omgivande samhället. Ungdomarnas berättelser påminner om andra studier som<br />
visat hur minoriteter ofta försöker ”skapa platser där män, kvinnor <strong>och</strong> barn är relativt<br />
skyddade från fysiska <strong>och</strong> psykiska rasistiska angrepp” från majoritetsbefolkningen. 23<br />
Däremot behövde en gemenskap inte med nödvändighet vara en fråga om etniska<br />
gränser. Några tjejer lyfter fram att det skulle vara svårt att vara tillsammans med någon<br />
som inte delade just deras erfarenhet av att vara uppvuxen <strong>och</strong> leva i förortsmiljön:<br />
23 Higgenbotham citerad i Baca Zinn (1986: 295) .<br />
STATENS FOLKHÄLSOINSTITUT