Rasism, kön och sexualitet - Statens folkhälsoinstitut
Rasism, kön och sexualitet - Statens folkhälsoinstitut
Rasism, kön och sexualitet - Statens folkhälsoinstitut
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
RASISM, KÖN OCH SEXUALITET 21<br />
istället för att upprätthålla en illusorisk bild av att intervjuaren inte finns med <strong>och</strong><br />
påverkar samtalet.<br />
I min analys har jag tagit fasta på återkommande utsagor från de transkriberade<br />
intervjuerna med ungdomarna, <strong>och</strong> tolkat dem med hjälp av teorier som kritiskt granskat<br />
diskursiva konstruktioner av <strong>kön</strong>, etnicitet <strong>och</strong> <strong>sexualitet</strong>. Att använda två olika intervjumetoder<br />
gjorde sammanhangets betydelse för kunskapsproduktionen tydlig. I analysen<br />
har de motsättningar som de olika intervjumetoderna givit upphov till, samt de motstridiga<br />
argument som kommer fram i gruppdiskussionerna, således varit till hjälp<br />
snarare än till problem. I min analys är varje citat markerat med (ei) om det är från en<br />
enskild intervju eller (fgi) om det kommer från en fokusgruppintervju. Motsägelser,<br />
ambivalenser <strong>och</strong> konflikter lyfts dessutom genomgående fram <strong>och</strong> problematiseras.<br />
Vidare visas så mycket som möjligt av dialogen i texten när det inte riskerar att avslöja<br />
informanternas identitet. Avslutningsvis är det min intention att tydliggöra <strong>och</strong> relatera<br />
min analys till de teoretiska perspektiv som jag använder mig av för att förstå ungdomarnas<br />
samtal <strong>och</strong> berättelser. Det är min förhoppning att detta ger utrymme för läsaren<br />
att förstå, bekräfta eller ifrågasätta mina tolkningar.<br />
Att representera andra – om politik, etik <strong>och</strong> ansvar<br />
Genom hela detta arbete har jag konfronterats med en rad etiska dilemman. En av de<br />
första frågorna handlade naturligtvis om hur man egentligen pratar om sex. Vilka processer<br />
riskerar jag sätta igång hos mina informanter? Vilket ansvar har jag när en ung<br />
tjej berättar om en våldtäkt? Hur hanterar <strong>och</strong> tolkar jag en intervju där unga killar berättar<br />
om våld <strong>och</strong> sex i samma andetag? När intervjuerna väl var klara kom nästa etiska<br />
dilemma: hur återger jag deras erfarenheter <strong>och</strong> berättelser utan att röja deras identitet?<br />
Alla de intervjuade blev först informerade om projektets syfte <strong>och</strong> vilka frågor som undersökningen<br />
gällde. De blev också lovade anonymitet. Med tanke på att gruppintervjuer<br />
genomförts så är flera ungdomar medvetna om varandras deltaganden vilket kräver<br />
extra hänsyn till eventuella avslöjande markörer. En tjej som i en gruppintervju sagt att<br />
hon inte haft några sexuella kontakter kan, i en enskild intervju, avslöja att hon har en<br />
hemlig relation med en kille <strong>och</strong> att de har regelbundet sex sedan flera månader. För att<br />
inte röja någons identitet har därför en del uppgifter utelämnats ibland. Till exempel<br />
nämns etnisk tillhörighet bara när det inte riskerar att vara avslöjande. Varje citat är dock<br />
markerat med <strong>kön</strong> samt om citatet är från en gruppintervju eller en enskild intervju.<br />
Även om dessa frågor har varit svåra har det nog varit ett annat slags etiskt dilemma<br />
som upptagit det mesta av min tid: hur skriver man om något som är så politiskt laddat<br />
<strong>och</strong> innefattar så många fallgropar? Att skriva om ”invandrarungdomar <strong>och</strong> <strong>sexualitet</strong>”<br />
har stundtals känts som att vandra på ett minfält, inte minst eftersom vi dagligen matas<br />
med problemfyllda <strong>och</strong> förenklade bilder via tidningar, TV <strong>och</strong> radio. Hur kan jag<br />
undvika att denna rapport bidrar till att förstärka alla dessa mytiska skildringar? Medveten<br />
om vetenskapens status i samhället <strong>och</strong> dess förmåga att cementera olika föreställningar<br />
som ”sanna” inser jag att jag har ett ansvar för den kunskap jag producerar (jfr<br />
Bhavnani, 1994). Jag har därför valt, att dels genomgående kritiskt granska massmedias<br />
presentationer <strong>och</strong> försöka ge en annan förklaring till ungdomarnas handlande, dels att<br />
så ofta som möjligt lyfta fram andra sidor för att visa hur bilden <strong>och</strong> verkligheten långt<br />
ifrån alltid stämmer överens. Med detta hoppas jag luckra upp, <strong>och</strong> inte förstärka,<br />
eventuella stereotypa föreställningar om ”invandrarungdomar”. Om jag lyckas återstår<br />
givetvis att se.<br />
STATENS FOLKHÄLSOINSTITUT