Rasism, kön och sexualitet - Statens folkhälsoinstitut
Rasism, kön och sexualitet - Statens folkhälsoinstitut
Rasism, kön och sexualitet - Statens folkhälsoinstitut
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
RASISM, KÖN OCH SEXUALITET 107<br />
partner. Det kan också vara lättare, för båda honom <strong>och</strong> henne, att prata om säkrare sex<br />
med sin partner när det gäller graviditet. Att vilja skydda sig från att bli gravid har inte<br />
samma laddning som att vilja skydda sig mot eventuella sjukdomar: ”Vissa har tagit det<br />
så, åh vadå, tror du att jag har” säger en kille när han berättar hur svårt det kan vara att<br />
prata om att man vill skydda sig mot sjukdomar.<br />
Kondomer – något för ”vita” svenskar?<br />
Hittills har ungdomarnas samtal <strong>och</strong> berättelser om sina sexuella erfarenheter <strong>och</strong> tankar<br />
om sex främst förklarats med hjälp av teorier om hetero<strong>sexualitet</strong>, <strong>kön</strong>srelationer <strong>och</strong><br />
kärleksideologi. Fortsättningsvis kommer ungdomarnas erfarenheter också att diskuteras<br />
utifrån ett etnicitetsperspektiv. Dock måste det, återigen, understrykas, att det inte alltid<br />
gick att finna några direkta kopplingar, till exempelvis uppdelningen i svenskar <strong>och</strong><br />
invandrare. Det rör sig framför allt om exempel som kan användas för vidare diskussion<br />
<strong>och</strong> reflektion.<br />
Inledningsvis belystes att hiv/aidsdebatten långt ifrån varit neutral. Flera studier har<br />
visat hur även säkrare sex kampanjer har understött den manliga sexualdriftsteorin<br />
genom att skildra kondomer som en begränsning för manlig potens (Vitellone, 2000;<br />
Richardson, 2000). Det har till exempel skett genom att ansvaret lagts på kvinnorna,<br />
vilket förstärkt föreställningen om att män skulle ha svårare att kontrollera sin <strong>sexualitet</strong><br />
än kvinnor. På liknande sätt menar Cindy Patton (1995) att säkrare sex kampanjer<br />
riktade till ungdomar har identifierat riskbeteenden bland vita ungdomar som ett resultat<br />
av tonårstidens svallande bångstyriga känslor <strong>och</strong> hormoner. Riskpraktiker bland svarta<br />
ungdomar, däremot, har hänförts till omoderna, primitiva traditioner. På så sätt har vita<br />
ungdomars hetero<strong>sexualitet</strong> betraktats som ”normalt onormal”. Andra forskare har<br />
påpekat hur kategoriseringen av olika riskgrupper har bidragit till att kondomer<br />
signalerar avvikelse (Wilton, 1997). Trots den heterosexuella manlighetens starka<br />
sexualdrift (som uppenbarligen kan leda män in i ”farliga förbindelser”) finns således<br />
ingen bild av vita heterosexuella män som bärare av hiv. Allt detta har medfört att<br />
många vita heterosexuella män tvingats ta avstånd från kondomer för att försäkra sin<br />
”normala” manlighet.<br />
När detta väl är sagt, så är det också ett faktum att uppkomsten av hiv/aids inte kunnat<br />
gå någon förbi. I <strong>och</strong> med att det blev känt att hiv kunde spridas genom heterosexuella<br />
kontakter kom även den tidigare ”normala” <strong>och</strong> ”naturliga” <strong>sexualitet</strong>en att bli föremål<br />
för granskning. Det blev helt enkelt nödvändigt att få heterosexuella män att försöka<br />
använda kondom, <strong>och</strong> försöka ändra fokus från riskgrupper till riskbeteende (Holland<br />
m.fl., 1998). Ett sätt att bryta den negativa skildringen av kondomer <strong>och</strong> manlighet var<br />
att försöka göra ”säkrare sex sexig” (Richardson, 2000). Etnologen Maria Bäckman<br />
(2002) har analyserat RFSU kampanjen Lust <strong>och</strong> hon skriver att ”i kampanjen blir<br />
kondomen inte ett hinder eller ett problem i den sexuella situationen, utan tvärtom vägen<br />
till lust”. Genom denna utveckling hävdar en del forskare att en förändring där<br />
manlighet <strong>och</strong> kondomanvändande allt mer går hand i hand skulle vara på väg.<br />
Sociologen Nicole Vitellone (2000) påpekar att medan den forskning som undersökt <strong>och</strong><br />
visat hur föreställningar om manlig sexualdrift <strong>och</strong> normal manlighet många gånger<br />
förklarar varför unga män tycks vara så ovilliga att använda kondom, så har samma<br />
forskning ofta blundat för vilken slags manlighet som framträder hos de unga män som<br />
trots allt väljer att skydda sig. Där, menar hon, kan vi se en utveckling där allt fler tolkar<br />
STATENS FOLKHÄLSOINSTITUT