Närmiljöns betydelse för barns och ungdomars hälsa och ...
Närmiljöns betydelse för barns och ungdomars hälsa och ...
Närmiljöns betydelse för barns och ungdomars hälsa och ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
närmiljöns <strong>betydelse</strong> <strong>för</strong> <strong>barns</strong> <strong>och</strong> <strong>ungdomars</strong> <strong>hälsa</strong> <strong>och</strong> välbefinnande 21<br />
Möjligheter att över<strong>för</strong>a resultaten till svenska<br />
<strong>för</strong>hållanden<br />
Av de 16 studier som ingår i översikten har fyra genom<strong>för</strong>ts i Europa, varav en i Finland,<br />
fyra i Kanada <strong>och</strong> återstoden i USA. Således överväger nordamerikanska studier. Sociala<br />
skillnader <strong>och</strong> bostadssegregation är mer uttalad i USA än i Sverige. Det innebär att de<br />
effekter av bostadsområdet som påvisas sannolikt är större än de som kan <strong>för</strong>väntas i<br />
Sverige. Dock, även om sambanden är svagare är det troligt att sambanden har liknande<br />
karaktär som i de analyserade studierna.<br />
Orsakskedjor <strong>och</strong> tänkbara åtgärder<br />
Hälften av studierna är kohortundersökningar. Det innebär att familjernas villkor bestäms<br />
vid en <strong>för</strong>sta tidpunkt <strong>och</strong> hälsoläget värderas vid ett senare tillfälle. Några tvärsnittstudier<br />
ingår som komplement. I dessa undersökningar har uppgifter om familjens situation <strong>och</strong><br />
barnens <strong>hälsa</strong> insamlats vid samma tillfälle. Tolkningen kan dock ofta bli liknande eftersom<br />
det finns anledning att anta att familjens SES är så konstant att uppgifterna avspeglar<br />
situationen även en längre tid tillbaka. Liknande gäller bostadsområdets karaktär, om än<br />
med lägre säkerhet.<br />
Analyserna är gjorda <strong>för</strong> att öka kunskaperna om var<strong>för</strong> barn i olika omfattning utvecklar<br />
hälsoproblem. Studierna ger <strong>för</strong>klaringar som dock inte är uttömmande. En viktig fråga är<br />
på vilket sätt ett socialt mindre gynnat bostadsområde ökar risken <strong>för</strong> att barn föds med låg<br />
födelsevikt <strong>och</strong> utvecklar beteendeproblem. För att klargöra detta krävs studier med annan<br />
utformning. Det <strong>för</strong>efaller exempelvis sannolikt att påfrestningar (”stress”) ökar risken <strong>för</strong><br />
att en kvinna ska föda ett barn med låg födelsevikt <strong>och</strong> att tillgång till socialt stöd minskar<br />
denna risk (53). Både <strong>för</strong>ekomst av påfrestningar <strong>och</strong> tillgång till socialt stöd kan knytas<br />
till kontakterna människor emellan i ett bostadsområde. Det är också troligt att barnens<br />
beteendeproblem utvecklas i interaktion med människor som lever med påfrestningar<br />
(54). Kunskapen om orsakskedjorna inom båda dessa områden är dock ofullständig.<br />
Kunskapen är dock tillräcklig <strong>för</strong> att kunna ligga till grund <strong>för</strong> praktiskt genom<strong>för</strong>bara<br />
åtgärder. En sådan åtgärd är att planera bostadsområden så att de blir socialt blandade.<br />
Åtgärden begränsas dock av att det <strong>för</strong> närvarande byggs relativt få bostäder i Sverige.<br />
Där<strong>för</strong> krävs även andra insatser. Med syftet att minska <strong>för</strong>ekomst av beteendeproblem<br />
tyder översikten på att det är önskvärt att erbjuda barn <strong>och</strong> ungdomar i socialt utsatta<br />
miljöer kontakter med jämnåriga från mer gynnande miljöer. Detta kan ske exempelvis<br />
genom att fritidsverksamhet utformas så att den vänder sig till barn <strong>och</strong> ungdom med olika<br />
social bakgrund. Liknande gäller också <strong>för</strong> utformning av <strong>för</strong>skola <strong>och</strong> skola.