Abstract – Folkhälsostämman 2012 - Statens folkhälsoinstitut
Abstract – Folkhälsostämman 2012 - Statens folkhälsoinstitut
Abstract – Folkhälsostämman 2012 - Statens folkhälsoinstitut
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Se tIll mIg SOm lIten är<br />
<strong>–</strong> betydelsen av barndomsförhållanden för hälsan senare i livet<br />
Stefan Fors<br />
Fil dr, Aging research center, Karolinska Institutet<br />
Vår barndom präglar oss under resten av våra liv. De som växt upp under problematiska<br />
sociala och ekonomiska förhållanden tenderar att ha sämre hälsa och kortare<br />
livslängd än de som växt upp under gynnsammare förhållanden. Sambandet mellan<br />
barndomsförhållanden och hälsan senare i livet kan dock se ut på många olika sätt.<br />
Dels fungerar barndomsförhållanden som en första länk i en kedja av levnadsförhållanden<br />
som sträcker sig över hela livsförloppet. Barn som växt upp i arbetarhem<br />
har i genomsnitt lägre utbildning och tenderar i högre grad att själva bli arbetare i<br />
vuxen ålder än de barn som växt upp i tjänstemannahem. Att ha låg utbildning och<br />
ett arbetarklassyrke ökar i sin tur risken för psykisk och fysisk ohälsa, samt för att<br />
dö i förtid.<br />
Men uppväxtförhållanden har också direkta samband med hälsan senare i livet,<br />
oberoende av de sociala och ekonomiska förhållanden som uppnås i vuxen ålder.<br />
En svensk studie visar, till exempel, att barn som växt upp i en familj som präglats<br />
av konflikter tenderar att ha sämre kognitiv funktionsförmåga som äldre än de<br />
som inte exponerats för den typen av konflikter under barndomen <strong>–</strong> oavsett vilken<br />
utbildning och vilket yrke de har i vuxen ålder.<br />
Sammantaget visar forskningen att det är viktigt att se till hela livsloppet för att förstå<br />
hur skillnader i ohälsa och livslängd uppstår. Ett livsförloppsperspektiv ger även<br />
indikationer om hur ett framgångsrikt folkhälsoarbete kan utformas. Sociala och<br />
materiella interventioner designade för att avhjälpa problematiska uppväxtförhållanden<br />
kan komma att ha betydande positiva effekter på hälsan under resten av livet.<br />
ABSTRACT <strong>–</strong> FOLKHÄLSOSTÄMMAN <strong>2012</strong> 11<br />
ETT HÄLSOSAmT LIv mED FOKUS på BARNS- OCH ÄLDRES HÄLSA